660 ANGMAGSSALIK DISTRIKT 
over Indlandsisen fra Exe i Jakobshavn Distrikt og med Sermilik Fjord 1 Angmag- 
ssalik Distrikt som Maal. I den Anledning havde Kolonibestyreren efter Aftale 
udlagt et Depot, hvori der blandt andet fandtes Kajakker, paa Sermilik Fjords 
Vestside, lige over for den lille Ø Umigtuarajuit. Quervain kom efter en fuldstæn- 
dig efter Programmet udført Overskriden af Indlandsisen til dennes Rand ved 
Sermilik 21. Juli og fandt det udlagte Depot. Han opdagede 20—100 km NNØ. 
for Sermilik Fjordens Inderste et Fjældparti, som han kaldte »Schweitzer Land«; 
det ligger omgivet af Is, og dets højeste Fjæld Mt. Forel er 3440 m højt. Quervain 
supplerede Kortlægningen af Sermilik Fjords Vestkyst. Efter at flere Indfødte 
fra Østsiden af Fjorden var kommen til Hjælp, gik Quervain med disse 1 Kajak til 
Stationen, til hvilken han, ankom 1. August, og hvorfra der da udsendtes en Baad 
til Afhentning af hans Ledsagere. Ekspeditionen forlod Angmagssalik med Skibet, 
der bragte Stationen den aarlige Forsyning. : 
Forfatteren Кмор RASMUSSEN opholdt sig ved Angmagssalik 1 September 
1919 ca. 3 Uger — nemlig mellem S/S »Godthaab«s to Besejlinger af Stationen 
— for at indsamle østgrønlandske Folkesagn. 
Ligesom Gunbjørn paa Rejse til Island for over 1000 Aar siden blev for- 
slaaet mod Vest og kom til Angmagssalik Distrikt, saaledes endte i 1919 Skon- 
nerten »Ami« af Nakskov ligesaa langt fra sit Bestemmelsessted. 
»Ami« kom fra Cadix med Salt, havde anløbet Falmouth for Ordre og var 
bestemt til Flatey 1 Brede-Bugt paa Island. Den 22. Juli afgik »Ami« fra Fal- 
mouth, og den 11. August havde man den sidste observerede Plads, der var 57° 
122' N. Br. og 23° V. Lød. Efter en haard Storm af NØ. fik man Land i Sigte 
den 18. August. Ved Middag observeredes Bredden 64° 52”, og man pejlede Pyn- 
ten af Landet, som man antog for Latrabjerg paa Nordsiden af Brede-Bugt, i: 
misv. ØNØ. Kaptajnen mente derfor, at man var ca. 3° østligere end Bestikket 
og styrede op efter Landet. Mod Aften blev det stille, diset Luft og Taage. Næste 
Dag saa man flere Isflager og Isfjælde, og ved Midnatstid var Skibet omgivet af 
Is. De paafolgende Dage var det stille Vejr, og »Ami« laa oftest uden Skibsmagt 
1 stærk Strøm mellem Isflagerne. Af og til saa man Landet, men uden Ken- 
ding, og ofte var det diset Luft og Taage. Isen skruede tættere og tættere sammen 
om Skibet. Den 22. s. M. frygtede Besætningen for, at Skibet skulde blive knust 
af Isen og forlod det derfor med Baadene 65 km Syd for Sermilik Fjord. Besæt- 
ningen, der ialt bestod af 5 Mand, naaede om Aftenen efter 16 Timers Roning 
i tæt Is til Land ved Næsset Kexertaussak, Vest for Sermilik. 
Dagen efter kom Folkene i Forbindelse med nogle Gronlænder-Famiher, 
som stod i Telt i Nærheden. Det var et sjældent Held, at de forliste traf Grøn- 
lændere paa denne Kyststrækning Vest for Sermilik. Den vilde have været ube- 
boet, hvis ikke en Grønlænders Sygdom havde forhindret Folkene i tidligere 
paa Aaret at rejse til Sommerfangstpladserne ved Sermilik Fjord, hvortil de 
rejste nogle Dage senere. 
Kaptajnen var imidlertid blevet sneblind. Grønlænderne modtog de for- 
