20 



och man betraktar t. ex. frekvenstalet y n , så är det antag- 

 ligt att detta tal ej utfallit alldeles riktigt, i det ett antal 

 observationer, som till följd af mångahanda störande infly- 

 tanden hänförts till höjden x n , i själfva värket höra till ett 

 annat närbeläget eller flera närbelägna argument. Antaga vi 



att endast --i/ n (l <Zin) utfallit riktigt och att således resten 

 m 



- y n är främmande gods, som tillhör argumenten x n -i 



och x n ±\ och bör åt dem återställas, så finna vi det riktiga, 

 i värkligheten endast sannolika värdet, även kalladt det 

 utjämnade eller förmedlade värdet (ber auåcjeglidjene SBertt), 

 la valeur compensée) på y n , som vi beteckna med (y H ), 

 genom följande räsonnemang. På samma grund, som an- 

 togs gälla för y n> kan endast — y„ \ accepteras, medan 



JM / 



u n i reklameras af argumenten x n ^ 2 och x n och na- 

 m 



turligtvis till halfparten af hvartdera. Till argunentet x n bör 



Pil £ 



således afstås -- — y n -\- På samma sätt bör y,,^ afstå 

 2 m 



yn+i till nämda argument, Följakltgen blir det ut- 

 jämnade värdet 



m — l l m — l 



(«) (Vn) = -ö Vn-\ H Vn + —. f/n+1 



2 m m '2 m 



_ (m — l) y u -f- 2 l y n -\- (m — l)y H+l 

 2 m 



Nu kan man i denna formel göra olika antaganden angående det 



numeriska värdet på — • Det inträffar högst sällan, om nå- 

 m 



gonsin, att detta värde är kändt. I några fall torde det 

 kunna bestämmas genom försök eller härledas ur ett stort 

 antal observationer. En viktig omständighet, som vid fast- 

 ställandet i fråga bör beaktas, är den praktiska användnin- 



