51 



00 



1 _j_ lo + 22 4- 10+ 1 



44 



t/)(0) 



i J 



22 



■22 

 22 

 10 

 22 

 T 



/i J 



0.000 



0.688 



0.888 



0.018 



0.870 



1.758 



Formlerna (p) • • (s) stå i noggrannhet efter många af 

 de föregående. Det är onödigt att fortgå i denna riktning, 

 ty, om man ock stötte på en formel, som ännu bättre öf- 

 verensstämde med sannolikhetslagen, en sådan formel säkert 

 hade i praktiken oanvändbara koefficienter. Vi sluta där- 

 för denna undersökning, ytterligare framhållande formlerna 

 (i) och (ri) eller 



VII U.\ _ 2/h-2 -f 6 ljn-x + 1 1 */u + 6 */»+ ! + 2AH-2^ 



VIII (n , \ _ i/«-2 + 8 i/«_! + 16 y n + 8 iJ H+l + l/ ll+ 2 



(Jf«) = 



34 



17 



såsom såväl praktiska, som de i teorestiskt hänseende nog- 

 grannaste formler, som ges med ensiffriga koefficienter för 

 sidotermerna. 



Genom analogt förfärande, kunde man äfven upptäcka 

 de noggrannaste formlerna med 7- och 9-termer, ehuru saken 

 här komplicerar sig mera, i det man har 3 sidokoefficienter, 

 emellan hvilka en bestämd succession måste etableras, förr- 

 än nian skrider till bestämmandet af midtelkoefficienten. 

 Låter man sidokoefficienten t. ex. utgöras af de naturliga 

 talens kvadrater: 1, 4, 9, finner man lätt att x i formeln 

 1+44-94-X + 9 + 44-1 



28 -|- x 



ligger emellan 11 och 12 



