58 • 



tämligen symmetriskt i förhållande till medelvattenståndet, 

 hvilket dessutom i det närmaste sammanfaller med det cen- 

 trala och det prevalerande vattenståndet. Vi kunna därför 

 här trygt använda sannolikhetskalkylen. Med J | å \ = 335 

 m = 2557, £=100, erhålles r = + 0.002i9 m, h = 217.8 



q (0) = 122.8, q (—) = 1.0 7, <{ (—) = 7 X K>~ 7 • Vi få så- 

 ledes endast den 3-termiga formeln ' , gt< ' - — — = 



124.8 7 



1 + 115+1 „.. , - , f .. , 



— ^^ m — • Hårat synes som om irekvenserna tor dessa 

 117 ' 



observationer på grund af deras stora antal och däraf beräk- 

 nade stora precision alls icke behöfde förmedlas. 



Såvål i detta som i det föregående exemplet hafva 

 vi användt precisionen för medelvattenståndet och icke 

 den, som tillkommer de enskilda observationerna. Göra 

 vi en omräkning med denna senare precision, som är 



= ."!__'■ — = 4.3 7, finna vi «(0) = 2.430. < r ( ---) = 2.018, 

 ^2557 ' M 6 / 



q( — \= 1.158, cf( — ) = 0.458, hvilka gifva formlerna 



1 -|- 2 + 2\ + 2 -f- 1_ 2 + 4 + 5 + 4 + 2 

 Sh 17 



lj + 3 + 5 + 6 + 5 + 3+1-1 

 24£ 

 24- +6 + 10+1 2_+ 10 + 6 + 2 J, 

 49 

 hvilka på ett tillfredsställande sätt öfverensstämma med funk- 

 tionen v (2f) ((b) & (30)). 



4. Åren 1882—91 augusti kl. 12 om natten fluktuerade 

 temperaturen i Helsingfors mellan 5° — 21° C. Medeltempe- 

 raturen, som sammanfaller såväl med den centrala som 

 prevalerande temperaturen, utgör 13°. 3 och frekvenserna 

 för de öfriga temperaturerna ställa sig fullkomligt sym- 

 metriskt på sidorna al frekvensen för nämda tempera- 

 tur. Frekvenserna skola förmedlas. Med 2' | d j = 598°, 

 vn = 310, s = 10, finnes r = + C .09, h = 5.2 6, H (0) = 2.97, 



