176 



öfverskott. Härvid löste sig en del af den bildade syran, en 

 annan del utföll som en rödbrun olja, som snart stelnade. 

 Den lösta delen af syran extraherades med eter; etern al- 

 destillerades, då syran erhölls i fast form. Denna trebasiska 

 syra upphettades till 160 — 170°, då koldioxid afgick. Åter- 

 stoden löste sig i en större mängd vatten, ur lösningen åt- 

 skilde sig kristaller, som visade sig hafva en smältpunkt af 

 155 — 156°. Vid omkristallisering erhöllos kristaller som 

 smulto vid 162°. En analys af dessa gaf följande resultat: 



Funnet: Ber. för C 17 H 16 4 : 



C 71,37 71,83 proc. 



H 5,77 5,63 „ 



Syran upphettades en längre tid öfver fri låga, hvarefter 

 massan löstes i vatten. Härvid återerhölls vid 162° smäl- 

 tande syra. Ur moderluten afskilde sig en ringa mängd 

 kristaller med smältpunkten 156°. Det lyckades icke, oak- 

 tadt talrika försök, att här liksom hos andra symmetriska 

 disubstituerade syror bestämt uppvisa tvänne isomera syror 

 med olika löslighet och smältpunkt. 



Undersökningen utfördes af studd. J. Lithonius och frih. 

 E. Cedercreutz. 



1 1 . Diazoderivat af pikraminsyra. 



Det pikraminsyran motsvarande diazoderivatet har icke 

 tidigare framstälts. Detsamma erhålles emellertid lätt pä 

 följande sätt. 1<> gr pikraminsyra löses i utspädd svafvel- 

 syra (1: 4), och under stark afkylning tillsättes 8 gr 

 natriumnitrit, hvarvid en gulaktig fällning uppkommer. Efter 

 omkristallisering ur alkohol erhålles ämnet i form af gul- 

 bruna glänsande kristallblad, hvilka smälta vid 158°, och 

 äro svafvelsyrefria. 



Tvänne kväfvebestämningar gåfvo 25, 1 3 resp. 25,3 2 % X. 

 Ur sammansättningen C^T^A^O^ beräknas 26,67 % JV. 



