SÖ 
beskrivits i profil 7. Associationens utseende kan i hög grad modi- 
flieras, beroende pa vilka arter, som förekomma 1 rikligaste mängd. 
Under sommaren (juli—augusti) är det framför allt Brongniartella 
byssoides och Desmarestia viridis, som inverka mer eller mindre be- 
stämmande på associationens utseende, allt efter som den ena eller 
den andra förekommer kvantitativt mest. Grundelementet i associa- 
tionen är dock alltid Furcellaria fastigiata. På ovan beskrivna växt- 
lokal var Furcellaria tämligen allenarådande, alldenstund de övriga 
arterna ej komma till någon rikligare utveckling på så långt in i 
skärgården belägna platser som den här ifrågavarande. 
I sitt arbete »De nordeuropeiska havens växtregioner» vill SER- 
NANDER göra gällande, att algologerna i allmänhet ej dragit djup- 
gränsen för Fucus-arterna, F. vesiculosus och F-. serratus, tillräckligt 
djupt, och stöder denna sin uppfattning huvudsakligen med ett par 
draggningsprotokoll, hämtade ur ett arbete av ROSENVINGE. Jag har 
därför även ägnat min uppmärksamhet at denna fråga. 
Beträffande F. vesiculosus har jag skrivit (1907 s. 105): >An der 
bohuslänschen Käste ist sie formationsbildend unmittelbar unter- 
halb Fuäcus Areschougii bis etwa 0,5 m Tiefe, wo sie von Fucus ser- 
ratus verdrängt wird; an gut geschätzten Lokalen jedoch forma- 
tionsbildend bis zu 1 m Tiefe. An der halländischen Käste kommt 
sie am reichlichsten in ungefähr '/2 m Tiefe vor und wird erst in 
”/4—1 m Tiefe von Fucus serratus verdrängt>. Under mina studier 
vid Kristineberg förra sommaren fann jag, att Fucus vesiculosus- 
bältet i regel är inskränkt till området 0—10 cm under medelvatten- 
linjen, att det kan gå ned till 15—20 cm men knappt längre. Där- 
nedom kunna spridda exemplar eller lokalt smärre bestånd före- 
komma. I instängda vikar kunna smärre associationer av Fucus 
vesiculosus uppträda på omkring 1 m:s djup, vilket sannolikt beror 
på att Fucus serratus i regel ej där uppträder som konkurrerande. 
Nedom 1,5 m:s djup har jag ej sett några exemplar av Fucus pvesi- 
culosus. 
Om Fucus serratus skriver jag i mitt föregående arbete (1907 s. 
105): >Kommt in der Litoralregion und im oberen Teil der Sub- 
litoralregion an offener oder geschätzter Käste vor», och för halländ- 
ska kusten skriver jag: »>Die untere Grenze fär Fucus serratus als 
formationsbildend däöärfte auch auf ungefähr 3 m angesetzt werden 
können (vgl. SIMMONS 1898 S. 191)». Uppgifterna för halländska 
