59 
epilitoral. Jag ansluter mig till SERNANDERS benämningar, då jag 
anser dessa bättre. 
BRENNER (1916 s. 183) säger, att det kan »vara skäl att bibehålla 
KJELLMANS ursprungliga litorala region som benämning på det om- 
råde, som kan vara både under och ovan vatten>. I likhet med 
SERNANDER (1917 s. 107) tror jag emellertid ej, att man kan pressa 
KJELLMANS litorala region så högt, som BRENNER vill göra gällande. 
Jag finner det högst sannolikt, att KJELLMAN avsett att låta litoral- 
regionen börja, just där algvegetationen börjar, även om själva de- 
finitionen ej blivit fullt så lyckligt formulerad för att kunna åter- 
giva detta förhållande. 
VIKTIGARE LITTERATUR. 
BRENNER, W., Strandzoner i Nylands skärgård. — Bot. Not., Lund 1916. 
BORGESEN, F., The Algae-Vegetation of the faröese coasts. — Botany of 
the Feröes, bd. 3, Kjobenhavn 19035. 
COTTON, ÅA. D., Marine algae. — Proc. of the Royal Irish Academy, v. 31, 
London 1912. 
GRAN, H. H., Algevegetationen i Tensbergfjorden. — Kristiania Videnskabs- 
Selskabs Forhandlinger for 1893 (2). 
JONSSON, H., The marine algal vegetation. — The Botany of Iceland, 
Parti ökjebenhavni 1912: 
KJELLMAN, F. R., Uber die Algenvegetation des Murmanschen Meeres. — 
Nov. acta reg. soc. scient. Ups., Vol. extra ordinem editum, Up- 
sala 1877. 
——, Uber Algenregionen und Algenformationen im Ööstlichen Skager- 
Rack. — Bihang till K. V. A:s Handl., bd. 53, Stockholm 1878. 
KYLIN, H., Studien uäber die Algenflora der schwedischen Westköäste. 
— Akadem. Abh., Upsala 1907. 
——, Zur Kenntnis der Algenflora der norwegischen Westkäste. — Arkiv 
för Botanik, bd. 10, Stockholm 1910. 
——, Uber die Kälteresistenz der Meeresalgen. — Ber. der deutsch. bot. 
Ges Bd. 30, Berlin to: 
LAKOWITZ, Die Algenflora der Danziger Bucht. — Danzig 1907. 
LORENZ, J. R., Physicalische Verhältnisse und Verteilung der Organismen 
im Quarnerischen Golfe. — Wien 1863. 
