176 
snöstormar. Däremot voro ännu i slutet av augusti inga 
årsskott förvissnade eller på något sätt förtorkade. Fjol- 
årsskotten på björkbuskarna voro däremot samtliga döda. 
Att torra sommarvindar, såsom FRÖDIN vill göra troligt, skulle hava 
någon särskilt skadlig inverkan på björkarna, är således uteslutet. 
Under sådana omständigheter vore det ju egendomligt, att de bättre 
förvedade fjolårsskotten skulle vara mindre motståndskraftiga än 
de späda årsskotten. Att vintervindarna däremot kunde avsevärt 
skada björkarna är påvisat redan av KIHLMAN (1890). Detsamma 
har även påpekats av TH. C. E. Fries (1. c.) från Torne Lappmark. 
Huru vindens inverkan i detalj försiggår, har den förre (1. c.) läm- 
nat utförlig beskrivning på, och det är därför icke nödvändigt rela- 
tera detta. Vackra exempel på dylika skogsgränsdepressioner och 
kala hedar, förorsakade av vintervindar har jag sett bl. a. på fjället 
Vuoskovare söder om Torne Träsk samt i Påretrakten i Sarek- 
området. 
Av det ovan anförda torde framgå, att björken för sin existens 
fordrar åtminstone något snöskydd under vintern. Blir detta endast 
obetydligt, som på hedarna vid Langas, uppstå busk- och spaljär- 
björkar. Är snötäcket djupare, kunna även trädformiga björkar 
förekomma. Hur djupt detta snötäcke behöver vara, är okänt, 
men förekomsten av de kilformiga björkskogsflikarna vid Langas 
ger åtminstone en antydan härom. Som nämnt växa björkarna 
här 1 knappt meterdjupa sänkor. De där som undervegetation i 
björkskogen förekommande Salix-snåren åstadkomma, att snön fast- 
nar och blir liggande. Uteslutet är icke att därigenom snödyner 
bildas längs de smala björkskogskilarna. 
Studiet av tiden för de olika växtsamhällenas utsmältning på 
våren lämnar för övrigt ytterligare belägg för detta antagande. Salix- 
snåren, särskilt de ängsartade, fordra nämligen för sin existens ett 
kraftigt snöskydd och äro under vintern fullständigt snötäckta. 
Flera veckor efter det Empetrum-hedarna äro barlagda, ligger snö 
ännu kvar 1 videsnåren. — Ett annat exempel på huru snöskydd 
och vindskydd i förening givit upphov till björkskogsvegetation, 
såg jag på det av FRÖDIN kartlagda området. Uppe på fjällheden, 
ett stycke ovanför skogsgränsen strax väster om den längst upp- 
skjutande björkskogsfliken, reser sig en liten bergknalle; men endast 
på den sida, som vetter mot sydost, förekommer björkskog.! Denna 
! Ej anmärkt på Fröviss karta. 
