257 
I det föregående har jag ej berört en ganska nyligen av LETTaAU (1. c. 
beskriven Ramalina-art, nämligen R. baltica Lettau. Fyndorterna för 
denna ligga i Samland (Preussen), där den växer på såväl barr- som 
lövträd ; som till R. baltica Lettau hörande citeras exemplar av NORRLIN 
från Finland i NokRLINS exsickat (»Herb. Lich. Fenniz>, n:o 22) samt av 
WaiNIo vid Hollola i Finland insamlade exemplar. R. baltica Eettau 
är i själva verket identisk med den av mig i Sverige funna R. obtusata 
(Arn.) Bitter. Visserligen har jag ej sett LETTaAU'ska exemplar, men be- 
skrivningen stämmer till punkt och pricka med de svenska fynden, 
och detsamma göra de av NORRLIN utdelade exemplaren. Jag är därför 
ej i minsta tvivel om deras identitet. Däremot tviflar jag rätt mycket 
på, att R. baltica Lettau verkligen är artskild från KR. obtusata (Arn. 
Bitter. Den väsentliga skillnaden mellan de båda arterna är enligt 
EETTAU, att den förra till alla delar (bålflikarnas längd och bredd, sora- 
lernas storlek) är något större än den senare. Fullt konstanta äro emel- 
lertid dessa karaktärer ej, ty enligt de mätningar, som jag gjort, finnas 
även av R. baltica Lettau från Uppsalatrakten exemplar, som äro lika 
små, som de, vilka LErrAU anser utmärkande för R. obtusata (Arn. 
Bitter. Viktigare torde möjligen vara den olikhet med avseende på bå- 
lens dorsiventralitet, som LETTAU antyder såsom förefintlig. R. baltica 
Lettau skall vara tydligt dorsiventralt byggd, R. obtusata (Arn.) Bitter ej 
så tydligt. Vid. granskning av ÅRNvLDS exs. n:o 1752, b, c har jag emel- 
lertid ej kunnat finna denna karaktär fullt tydlig. Då jag emellertid ej 
haft tillgång till friskt och rikligt material av R. obtusata (Arn.) Bitter 
från Alperna, vågar jag ej fälla ett säkert avgörande omdöme om R. 
baltica LTettau och dess arträtt. Viktiga fakta synas mig emellertid tala 
för dess identitet med RR. obtusata (Arn.) Bitter. Skulle det emellertid 
visa sig, att jag härutinnan misstager mig, bör vår svenska R. obtusata 
(Arn.) Bitter rätteligen benämnas R. baltica Lettau. 
Ett ganska nyligen publicerat bidrag rörande R. obtusata (Arn.) Bitter 
föreligger ytterligare av KREYER (Uber die neue Flechte Ramalina balltica 
Kettau. — Bull. Jard. Imp.: Bot. de Pierre le Grand, tome XIV; livr:: 3, 
1914). Dennes uppfattning av RR. obtusata (Arn) Bitter och R. baltica 
Lettau såsom hörande till formkretsen R. pollinaria (West.) Ach. och av 
R. baltica Eettau såsom identisk med R. obltusata (Arn.) Bitter samman- 
faller helt med min. KREYER förkastar emellertid det BiTTER'ska art- 
namnet med motivering, att han tillskriver R. baltica Lettau betydelsen 
av art, R. obtusata (Arn.) Bitter rang av form under den förra. Det be- 
rättigade i detta kan jag ej inse, utan anser, att R. obtusata (Arn.) Bitter 
bör stå vid kraft och R. baltica Lettau föras som synonym till denna. 
Av R. obtusata (Arn.) Bitter finnas enligt KREYER tvenne former: f. 
galeceformis (Kreyer) med >»soralia sexpius aut omnia galexformi-convexa> 
och f. lobulosa (Kreyer) med >»soralia sepius:aut omnia irregulariter ex- 
planata, lobulosa». Båda formerna finnas i Sverige; de äro dock av 
mycket ringa systematiskt intresse. En var. subpollinaria beskrives ytter- 
ligare av KREYER (soralia sepius terminalia galexeformi-convexa vel 
irregulariter explanata et paucissima lateralia»). Exemplar, hänförbara 
till KREYERS var. subpollinaria, har jag ej iakttagit i det svenska ma- 
Svensk Botanisk Tidskrift 1918. 1g 
