263 
Den 27 mars 1917. 
Docent H. KYLIN höll ett föredrag om »Tilopteridaceernas utvecklings- 
historia och systematiska ställning»» (jfr KYLIN, HaRALD, Uber dei Ent- 
wicklungsgeschichte und die systematische Stellung der Tilopterideen. — 
Ber. d. deutsch. Bot. Ges. 1917, H. 3): 
Fil. mag. R. STERNER höll ett föredrag om »Carex ligericas och arena- 
rias allmänna utbredningsförhållanden». 
Den: 175 april. L9Lv: 
'Teol. kand. SVEN LINDER höll ett föredrag: »Hierobotaniska notiser från 
en resa 1 Palestina». 
För kännedomen om Palestinas flora har den svenska botaniska forsk- 
nihgen varit av stor betydelse. Det räcker att erinra om sådana svenska 
botanister och deras arbeten som dessa: 
OrLavus CELsIiuvs, Hierobotanicon sive de plantis Sacr&e Scripture disser- 
tationes breves. Uppsala 1747—247. 
FREDRIK HASSELQUIST. Reste i mars 1751 till det heliga landet och 
dog 1752 i Badga utanför Smyrna. 
LINNÉ utgav hans »Iter Palzestinum.» 
PETRUS FORSKÅL: Flora 2egyptiaco-arabica. Utgiven av NIRBUHR i Kö- 
penhamn 1775. 
SAMUEL ÖDMAN: Vermischte Sammlungen aus der Naturkunde zur Er- 
klärung der heiligen Schrift. — Rostock und Leipzig 1786—95. 
Framstående kännare av Palestinas fora äro också: 
EDMOND BoISsSIER (Flora orientalis. — Basel et Geneve 1867—5385). 
GEORGE PosT (Flora of Syria, Palestine and Sinai. — Beyrut 1896). 
LEOPOLD FONCK (Streifzige durch die biblische Flora. — Freiburg 1900.) 
För att, frånsett de bibliska skrifternas vittnesbörd om natursinne, visa, 
att Palestinas invånare i gamla tider ej saknat blick för sitt lands växt- 
värld, förevisades ett par gamla mynt, det ena slaget av POoyTIUS PiLATUS 
och med prägling av en lagerkrans och ett sädesax, det andra slaget under 
det stora judiska upproret under den romerske kejsaren HADRIANUS och 
med prägling av en vacker dadelpalm med rika fruktklasar. Sedan några 
småsaker av intresse för Palestinas geologiska och etnografiska förhållanden 
för så vitt dessa berörde dess flora, förevisats, övergick föredragshållaren 
till sina »spridda notiser» om de av Palestinas växter, som i främsta rum- 
met äro av intresse för en teologisk färdeman. 
Först togs frågan om törne och tistel i berättelsen om syndafallet 
upp till behandling. Det heter i denna berättelse, att marken skulle bära 
kös u'dardar. Under uttrycket döljer sig säkerligen ett gammalt ordstäv, 
vari allmänt kända ogräs åsyftas. Det finns i våra dagar ett par ytterst 
allmänna och besvärliga ogräs, som av araberna i Palestina äro kända under 
nämnen kus och durdar. Det är samma namn som den gamla hebreiska 
berättelsens, och troligen äro samma växter åsyftade, även om namnen också 
