21 
naturligtvis ej utesluter, att fel kunna hava insmugit sig. Mina 
skogsisohypser kunna kontrolleras och kompletteras av vilken 
forskare som hälst. Kännedomen om den övre skogsgränsens höjd- 
läge kan på så sätt alltmera skärpas, ju exaktare och ju flera mät- 
ningarna bliva. 
Min enda princip såväl vid mätningarna som vid sammanställan- 
det av deras resultat har alltså varit att framlägga fakta, sådana 
som de äro. På denna rent induktiva och empiriska väg har jag 
nått vissa resultat, som såväl ur biologisk som geografisk synpunkt 
äro av värde. Det viktigaste av dessa resultat är utan tvivel den 
allmänna lagen för skogsgränsens nivåvariation: den övre skogs- 
gränsen, liksom för övrigt även den empiriska, höjer och sänker sig 
i samma riktning som terrängen, eller med andra ord inom ett en- 
hetligt klimatområde återspeglar skogsgränsplanet i avtrubbad skala 
landytans topografi. Denna lag gäller inom hela Fennoskandia; 
det lyckades mig alt påvisa densamma genom min ovan skildrade 
metod. Senare forskare — FRÖDIN, SAMUELSSON Och TENGWALL — 
hava bekräftat dess riktighet inom de mest skilda delar av Sve- 
riges fjälltrakter. 
Det vetenskapliga slutmålet för den del av den växtbiologiska 
höjdforskningen, som sysselsätter sig med skogs- och trädgräns- 
problemet, är emellertid icke ett blott och bart inregistrerande av 
fakta och uppställande av dessa i en överskådlig form. Detta är 
blott. ett — visserligen ofrånkomligt — led i den metod, vars yttersta 
syfte är att klarlägga de faktorer, som bestämma skogsgränsens 
höjdläge på varje särskild punkt: för den övre skogsgränsen (resp. 
trädgränsen) de faktorer, som äro avgörande för dennas höjdläge, 
för den empiriska de faktorer, som framkalla avvikelserna från den 
övre skogsgränsen. Ett betydande steg i denna riktning innebär 
givetvis. upptäckten av den ovan framhållna lagen för den övre 
björkskogsgränsens och trädgränsens nivåvariation inom Fenno- 
skandia. 
I min föregående behandling (Tu. C. E. Fries 1913, sid. 172) 
ansåg jag mig efter ingående analys av samtliga ifrågakommande 
ekologiskt betydelsefulla klimatologiska element närmast böra 
rikta uppmärksamheten på värmeförhållandena såsom sannolikt 
stående i nära korrelation till den övre skogsgränsens nivå- 
variation. Med ledning av de meteorologiska tabellerna erhöll 
jag följande beräknade värden för julitemperaturen i skogsgrän- 
serna: 
