250 
båda gränser. Såsom skäl härför anför han, att han icke kan 
finna någon orsak, »warum vereinzelte baumförmige Birken 
höher steigen könnten, als es fär solche möglich wäre, sich in 
Beständen zusammenzuschliessen, wenn nur die Bodenbeschaffen- 
heit dies zugiebt» (1. c., sid. 93). Därför har han >»nach einge- 
henden Uberlegungen zu der Ansicht gekommen, dass klimatische 
Birkenwaldgrenze und klimatische Birkenbaumgrenze aus theore- 
tischen Gesichtspunkt identisch sein muss» (I. c., sid. 93—94). Det 
sedan mer än hundra år tillbaka i tiden (WAHLENBERG 1813, sid. 27) 
konstaterade faktum, att skogsgräns och trädgräns inom Skandinaviens 
fjälltrakter äro skilda höjdgränser, som i stort sett förlöpa parallellt med 
varandra, anser SAMUELSSON sig på detta sätt kunna justera bort. 
Den teoretiska förklaringen på upplträdandet av björkskogsgränser 
och trädgränser såsom skilda linjer i naturen har naturligtvis intet 
att göra med konstaterandet av fakta i fältet. Redan existensen av 
de båda gränserna fordrar ett särskiljande av desamma och ett 
konstaterande av deras läge. Att någon orsak måste finnas till det 
notoriska fenomenet, att enstaka trädformiga björkar förmå tränga 
högre upp på fjällen, än vad björkskogen förmår, är självklart. 
Skogens definitiva upplösning vid skogsgränsen är i grund och botten 
blott den yttersta potentieringen av det fenomen, som redan inom 
hela kampzonen är tydligt märkbart. ”Trädtätheten är nämligen 
inom denna avgjort mindre än längre ned inom regio subalpina; detta 
är beroende på att de ekologiska förhållandena börja gestalta sig 
kritiska för björken i det övre skogsbandet: spridningstalet för björken 
blir mindre till följd av den ökade olycksprocenten. Alldeles det- 
samma gäller, fastän i långt mera accentuerad grad, för det med 
enstaka björkar bevuxna bältet mellan skogsgränsen och trädgränsen. 
Möjligheten att i naturen fastställa en gränslinje så definierad, 
som SAMUELSSONS klimatiska trädgräns, måste nödvändigtvis stöta 
på snart sagt oövervinnerliga svårigheter, om man vill fasthålla vid 
en fordran på aldrig så blygsam exakthet. I främsta rummet 
beror det på, huruvida en termisk gränslinje för trädformig björk 
verkligen existerar i den mening, som SAMUELSSON förutsätter: den 
skall nämligen bestämmas av eller åtminstone stå i intimaste kor- 
relation till juli-augustitemperaturen (SAMUELSSON 1915). Mina 
instrumentella undersökningar från de senare åren rörande värme- 
förhållandena 1 skogsgränserna visa oförtydbart, att ett sådant sam- 
band ej existerar. Men även förutsatt att ett dylikt samband verk- 
ligen existerade, huru skulle man kunna iakttaga och uppmäta det- 
