287 
räckvidd än de nu nämnda — jag syftar närmast på existensen 
av en björkregion i norra Europa, under det att en dylik för övrigt 
saknas i hela världen — och vilka finna sin naturliga förkla- 
ring i antagandet av, att björkskogsgränsen inom Fennoskandias 
fjäll väsentligen är betingad av vegetationsperiodens längd, skulle 
kunna framdragas. Jag anser mig emellertid ej nu böra gå längre, 
innan jag framlagt hela min bevisföring för min åsikt och de fakta, 
som jag anser tala för densamma. 
Uppsala, Växtbiologiska Institutionen i maj 1915. 
LITTERATURFÖRTECKNING. 
FrIES, TH. C. E., Botanische Untersuchungen im nördlichsten Schweden. 
— Vet. o. prakt. unders. i Lappl. anordn. av Luossavaara-Kiiruna- 
vaara A.-B. — Uppsala 1913. 
FRÖDIN, J., Studier över skogsgränserna i norra delen av Lule lapp- 
mark. — Lunds Univ. årsskr. N. E., Avd;:2, Bd 13, N:o 2: — Lund 1916. 
—>—, Ymer 1918, h. 1, sid. 70—74. Referat. — Stockholm 1918. 
MAREK, R., Waldgrenzstudien in den österreichischen Alpen. — Peterm. 
Mitteil. Ergänzungsh. N:o 168. — Gotha 1910. 
SAMUELSSON, G., Studien uber die Vegetation der Hochgebirgsgenden von 
Balarne:r— Novar Acta rfeg..soe: iscient: Ups. Ser: IN, Vol N:0S:F 
Uppsala 1917. 
SERNANDER, R., Geol. För. Förh. Bd 22. 1900. — Stockholm 1910. 
TENGWALL, T. Å., Iakttagelser över fjällbjörkskogens övre begränsning 
och ekologi i Sveriges nordliga lappmarker. — Sv. Bot. Tidskr. 1918, 
Bd 12, H. 2. — Stockholm 1918. 
