309 
l 
J. quinquedentata Huds. S. Lomtjärn, i tuvor av Sphagnum acutifolium; 
V. Melingebäcken, på skuggade stenar; K., Snyten, på bergvägg. 
J. Hatcheri Evans. VN. Melingebäcken, på skuggad sten, col., gon. 
J..barbata Schmid. Allm. (V., K., N) på mer eller mindre skuggade 
stenar; vid Melingebäcken med kalkar. Varierande, så t. ex. vid Troll- 
hättan med 2—4-flikiga blad, på Norbergsklack med tillspetsade, dock 
ej uddspetsade bladflikar. 
J. gracilis Schleich. S., Comtjärn; K., Snyten, på klippväggar. 
J. excisa Dicks. Tämligen allmän, men sparsam, mest på myllklädda 
stenar; vanligen med kalkar. 
J. cylindracea Dum. [J. socia Nees. V., på en myllklädd sten vid Me- 
lingebäcken. Enligt min åsikt ej hållbar såsom en från J. excisa 
skild art. 
J. ventricosa Dicks. Tämligen allm., mest på stenar: städse med gonidier. 
J. porphyroleuca Nees. S., Lomtjärn på torvjord; V., Melingebäcken; K., 
Snyten, på murken ved; städse med gonidier. 
uyklongidens Lindb. Allm: (V:; K., ND) mest på stenar i beteshagar, 
alltid gonodiealstrande. Vid Högfors samlad på murken ved i en 
späd ungdomsform, på Norbergsklack på stammen av en vuxen björk. 
J. badensis Gottsche. Norbergsklack, på lucker, fuktig märgeljord i en 
övergiven gruva, tämligen riklig, col. 
J. heterocolpos Thed. Norbergsklack, vid en försumpning på torvjord, 
sparsam, gon. Den insamlade formen avviker från artens typ genom 
mest sneda blad med ofta tillspetsade flikar och avrundade inskär- 
ningar. 
J. inflata Huds. S., Lomtjärn och Nyt-Dammsjö, på starrmyrar, col. 
Mylia anomala (Hook.) S. F. Gray. Allm., insprängd i Sphagnum-tuvor, 
vanlig med gon., vid Melinge med frukt. 
Plagiochila asplenioides (L.) Dum. Allm. på mer eller mindre skuggade 
stenar och klippväggar; vid Snyten med kalkar. 
Var. major Nees. Norbergsklack, på marken i granskog. 
Martinellia umbrosa (Schrad.) S. F. Gray. S. Lomtjärn; K., Snyten, på 
murken ved, sparsam. 
M. rosacea (Corda) Lindb. Tämligen allm., överallt på jord, mest på 
dikeskanter, gon. 
M. mucronata 'H. Buch.) [Scapania mucronata H. Buch i Medd. av Soc. 
pro Fauna et Flora Fennica 1915—1916, Helsingfors 1916, sid. 91]. K., 
Högfors, på murken ved tillsammans med Blepharozia pulcherrima, gon. 
Denna ur M. curta (Mart.) Lindb. nyligen utbrutna art påvisas här- 
med för första gången för Sverige, där den synes ha en ganska vid- 
sträckt utbredning, nämligen enligt min hittills vunna erfarenhet från 
Småland (Ingatorp, <>, col., gon., R. ToLF, 1890) och Gottland (Stora 
Karlsön, S. O. LINDBERG, 1865) i söder till Västerbotten (Skellefte, Falk- 
berget, G. SAMUELSSON, 1916) och Ume Lappmark (Lycksele, Övra 
Korpberget, gon., G. WAHLENBERG, 1810) i norr. Den skiljer sig från 
övriga till curta-gruppen hörande former lättast genom bladen, som 
äro helbräddade, och vilkas båda flikar vanligen sluta med en intill 
2—3 celler lång udd. 
