420 
hans ambition att omhulda möjligheterna till fortsättande av de gamla 
naturvetenskapliga traditionerna vid Karolinska läroverket.» 
Örebro Dagblad ägnade den avlidne följande runa: »Lektor ADLERZ 
ägde i fullt mått denna kärlek till naturen, som skänker öppet sinne för 
och förmågan att göra sig intimt förtrogen med dess företeelser och 
under. Hos honom visade sig i högre grad än hos de flesta forskar- 
mödans och forskarglädjens kraft att dana personlighet och karaktär 
och lyfta den över triviala stridigheter och konflikter. Helt absorberad 
ur studieintresset visade han i det dagliga livet ett lidelsefritt, fridsamt, 
stillsamt, blitt och försynt väsen, som förskaffade honom kamraternas 
varma vänskap och från lärjungarnas sida icke endast vördnad och 
hänsyn utan även uppriktig tillgivenhet.» 
Från mitt eget medlärarskap med lektor ADLERZ under tvenne läsår 
i början av 90-talet bevarar jag uteslutande de bästa minnen såväl från 
livet i skolan som i umgängeskretsen och gemensamma utflykter i den 
vackra Närkesnaturen. 
Under sommarferierna vistades lektor ADLERZ nästan ständigt på re- 
sande fot i in- och utlandet, såsom botanister vanligen för sed hava. 
Han har gjort botaniska resor i ett flertal svenska provinser och flera 
resor till Norge samt dessutom besökt Tyskland, Schweiz och Italien. 
Han vistades på Öland somrarna 1873—75, i Jämtland 1882 för bryologiska 
studier, 1903 och 1913, på Gottland 1883 och 1898, i Härjedalen 1894, i 
Dalarna 1909 och i Medelpad 1914. Han besökte Dovre 1876 och 1885 
och Valders 1896, Schweiz 1888, Italien 1890 och Tyskland 1892. 
Resultatet av den bryologiska undersökningen i Jämtland var ganska 
gott, i det att 24 för Jämtland nya bladmossor upptäcktes och därav 2 
för Sverige nya (Grimmia incurva och Leskea rupestris). Åreskutans moss- 
flora befanns fattig på arter, beroende på bergsmaterialet: glimmerskiffer, 
som övergått till kvartsskiffer. Endast Andraea-släktet var rikare repre- 
senterat. 
Såsom redan nämnts var lektor ADLERZ i hög grad hängiven sin spe- 
ciella vetenskap och medhann, om hänsyn tages till den relativt ringa 
tid, som stod honom till buds, en ej så ringa produktion. Utom åt den 
deskriptiva anatomien, varåt hans båda första stora avhandlingar voro. 
ägnade, använde han sin lediga tid på studiet av bladmossorna, av 
vilken svåra växtgrupp han var en av sin tids förnämsta kännare, samt 
av det kritiska Hieracium-släktet. Han var även framstående kännare på 
andra kryptogamområden, t. ex. lavarnas. Det vetenskapliga och det pe- 
dagogiska intresset gingo även vid dessa speciella studier hand i hand, 
så att han t. ex. utom rent vetenskaplig bryologisk produktion redigerade 
bladmossorna i KRooK och ALMQVISTS skolflora. Hans förnämsta bryo- 
logiska arbete är »Bladmossflora för Sveriges lågland med särskilt av- 
seende på arternas utbredning inom Närke», ett med sina många goda 
avbildningar och noggranna beskrivningar för nybörjare i mosstudiet 
synnerligen nyttigt och praktiskt arbete. Icke mindre än 325 arter äro 
där beskrivna, och 21 ljustrycksbilder av viktigare arter meddelas förutom en 
massa bladavbildningar. Tavlornas antal är icke mindre än 57. I sitt 
förord säger han bl. a. anspråkslöst nog: »Då en författare såsom resul- 
