SVENSK BOTANISK TIDSKRIFT. 1918. Bb. 12, Hu. 4. 
OM HIPPOPHAES RHAMNOIDES L. I BOHUSLÄN 
AN 
A. H. MAGNUSSON 
Med anledning av att jag sommaren 1917 upptäckte Hippophaös 
på en ny lokal i Bohuslän — i Tanums socken — torde det ha 
ett visst intresse alt något närmare granska de bohuslänska fynd- 
orterna, enär växten här tydligen befinner sig i utkanten av sitt ut- 
bredningsområde. 
I »Hallands och Bohusläns fanerogamer och ormbunkar» skriver 
C. J. LINDEBERG 1878 i ett tillägg: »Hippophaé rhamnoides LIL. B. 
m. r. (= Bohuslän, mellersta, sällsynt) Oxevik, midt emot Skaftölan- 
det: F. A. OrLrsson». Delta torde vara det första tryckta medde- 
landet om växten i Bohuslän. I Bot. Not. 1888 lämnar B. HÖGRELL, 
tydligen okunnig om LINDEBERGS uppgift, en kortfattad notis om 
att Hippophaé är funnen >»ej långt från Lysekil» av f. d. studeranden 
LAGERFELT 1887. Han säger uttryckligen, att han av omtanke om 
växtens bestånd ej vill lämna noggrannare upplysning om lokalen. 
Ett något utförligare meddelande av S. ALMQUIST finnes i Bot. 
Not. 1891 med angivande av växtlokalen, Oxsevik i Dragsmark. 
Han har själv besökt lokalen och skriver: »Hippophaé växer här 
rält högt upp från stranden invid landsvägen på ett helt litet om- 
råde, där ett tämligen stort antal buskar stå. Alla äro helt låga 
och ha den för unga exemplar vanliga formen, rätt breda och då 
ej spetsigt utdragna blad. Då således endast unga exemplar före- 
komma, torde man få antaga, att växten helt nyligen hitkommit. 
Planterad lär den dock icke vara, utan den har väl troligen förts 
dit af fåglar, antagligen från början ett exemplar, som sedan genom 
jordskott förökat sig.» 
I Sv. Bot. Tidskr. 1912 berör H. W. ARNELL frågan om Hippophaés 
