187 
+ Stjälk glatt eller upptill med glandler. Rotstock knölformigt för- 
Hockad. - 9:55: Anodosa L. 
"= Stjälk med vita hår. Rotstock ej knöllik. 6. S. Scorodonia L. 
2) Bladhörn avrundade. Rotstock ej förtjockad. 
+ Stjälk ovingad, hårig. Blomställning oavbruten. Blad tunna, utan 
bladöron. 7. S. Scopolii Hoppe. 
= Stjälk ovingad eller stundom vingad. Blomställning avbruten med 
kranslikt samlade blomknippen. De nedre »blomkransarna»> av- 
lägsnade från de övriga. Blad trubbiga, trubbigt naggade, ofta 
med bladöron. 8. S. auriculata L. 
== Stjälk helt vingkantad. Blad mer eller mindre spetsiga, vasst 
sågade. 9. S. alata Gilib. 
II. Blad enkelt-dubbelt pardelade. 10. S. canina L. 
Beträffande förekomsten av de arter, som ej finnas upptagna i svenska 
floror, kan nämnas, att S. chrysantha är funnen i Skallsjö sn, Västergöt- 
land 1897 (Lunds Bot. Museum), S. orientalis växer förvildad i gräsplaner 
i Uppsala botaniska trädgård, S. peregrina förekommer som ogräs på 
samma trädgårds försöksland och är känd som adventivväxt från flera 
lokaler i Europa, S. auriculata är funnen på Hisingen Bohuslän) 1882 
Uppsala Bot. Muscum) och S. canina på Beckholmen vid Stockholm 1882 
Riksmuseum »? 
S. Scorodonia är ännu ej funnen i Sverige men kan väntas uppträda 
som adventivväxt. 
Den 19 februari 191Ss. 
Professor R. SERNANDER höll föredrag om »Några skottmutationer»>. 
Amanuensen G. E. DU RIETZ förevisade exemplar av Dictyola dicho- 
toma (Huds.) Lamour. från skäret Bonden utanför Gullmarsfjordens myn- 
ning i Bohuslän. Artens sydgräns vid svenska västkusten flyttades genom 
deita fynd 13 km åt söder. 
Den 53 mars 1918. 
Docent C. SKOTTSBERG höll föredrag om >»Resan till Juan Fernandez>. 
Föredraganden redogjorde för Svenska Pacifik-expeditionens uppehåll och 
verksamhet på Masatierra samt lämnade en ingående framställning av 
vegetationen på denna ö. 
Den 19 mars 1918. 
Professor N. SVEDELIUS höll föredrag om »Generationsväxlingens bio- 
logiska betydelse». 
Inledningsvis framhölls, hurusom på senare tider generationsväxlings- 
frågor och därmed sammanhängande problem alltmer börjat diskuteras. 
Särskilt hade terminologiska frågor och i samband därmed framförallt frågan 
om reduktionsdelningens förhållande till den Hofmeisterska generations- 
växlingsuppfattningen alltmera kommit på dagordningen. Det vore icke 
