1907. No. I. FREMSTILLING AF KEMIENS HISTORIE. 5 



blev det ogsaa klart for ham, at den fixe luft, der fremkom ved metal- 

 oxydernes reduktion med kul, maatte være en forbindelse af kul og sur- 

 stof. Da salpeter ved ophedning med kul ligeledes giver kulsvregas, 

 kom han ogsaa til den slutning, at surstoffet var en bestanddel af 

 dette salt. 



Nu fulgte hurtigt paa hverandre en hel række arbeider, af hvilke skal 

 nævnes forsøg med forbrænding af diamant og paavisningen af kuls^-regas 

 som dens forbrændingsprodukt (1775 ^g 1776)^ samt (1776) paavisningen 

 af at surstoffet ogsaa er en bestanddel af salpetersyren, hvor det er for- 

 bundet med salpetergas-. Fremdeles (1777) forseg med forbrænding af 

 fosfor, hvorved den atmosfæriske luft fandtes bestaaende af omtrent Vi 

 surstof og ^U af en bestanddel, som han kaldte »air méphitique« eller 

 »mofette«, — paavisningen af at svovlsyre og fosforsyre indeholder over 

 halvdelen af deres vægt surstof, — forsøg over respirationen samt for- 

 brænding af lys, hvorved godtgjordes, at luftens anden bestanddel ikke 

 medvirker ved disse processer, — forsøg med kviksølvets opløsning i 

 svovlsyre, ved hvilke denne sidste erkjendtes sammensat af svovlsyrling- 

 gas og surstof, — forsøg med en af alun og sukker tilberedt pyrofor, 

 hvor han viste, at alunens s\ovlsyre reduceres til svovl, og at dette ved 

 pyroforens forbrænding atter gaar over til svovlsyre, — og endelig forsøg 

 med svovlkis, at dens overgang til vitriol beror paa svovljernets optagen 

 af surstof. 



Endnu samme aar (1777) fremlagde han paa grundlag af alle disse 

 iagttagelser en »mémoire sur la combustion en général«, hvor han resume- 

 rede sine resultater i følgende 4 satser: 



i) \^ed forbrændingen udvikles varme og lys. — Varme og lys er, 

 siger han, et meget subtilt og elastisk fluidum, der omgiver kloden og 

 trænger ind overalt; det opløser stofterne og meddeler dem nye egen- 

 skaber, og særligt er den gasformede tilstand resultatet af en optagen af 

 lys og varme. Den s. k. rene luft (surstoffet) er en saadan combinaison 

 ignée, hvor lys og varme er opløsningsmidlet og en anden substants dettes 



1 Trykt i akademiets niemoirer for 1772, der først udkom 1776. Dateringen af La- 

 voisier s arbeider er idetheletaget noget ubestemt. 



* Ved denne leilighed siger han bl. a.: 



Je commencerai, avant d'entrer en matière, par prévenir le public, qu'une partie 

 des experiences contenues dans ce mémoire ne m'appartiennent point en propre; peut- 

 être même, rigoureusement parlant, n'en est-il aucune, dont M. Priestley ne puisse 

 réclamer la première idée ; mais comme les mêmes faits nous ont conduits à des consé- 

 quences diamétralement opposées, j'espère que, si on reproche d'avoir emprunté des 

 preuves de l'ouvrage de ce célèbre physicien, on ne me contestera pas au moins la 

 propriété des conséquences. 



