1907. Xo. I. FREMSTILLING AF KEMIENS HISTORIE. 7 



ikke-metalliske substantser dannes syrer, A-entcde han, at en s\Te ogsaa 

 skulde dannes ved forbrændingen af vandstof^, og han begyndte allerede 

 omkring 1776 — 'j'] at anstille forsøg paa at faa denne syre frem. Han 

 ventede nærmest at faa svovlsyre eller svovlsyrling, medens Jean Bap- 

 tiste Bucquet (1746—80), professor i kemi ved école de médecine, 

 troede at der vilde dannes kulsyre. De foretog derefter sammen et forsøg 

 i september 1777, men dette viste kun, at kulsyren ikke var det søgte 

 forbrændings produkt; vinteren 1781 — 82 gjenoptog Lavoisier forsøgene 

 med bistand af en af sine elever'-, men der dannedes fremdeles ikke 

 nogetsomhelst surt stof, og Lavoisier kunde ikke faa bragt forbrændings- 

 produktets natur paa det rene. 



Men nu gik det ganske som det havde gaaet i 1774, da Priestley 

 kom til Paris; en tilreisende englænder gav ham et vink, og han forstod 

 at bruge det. Lægen Sir Charles Blagden^ ('748 — 1820), en ven af 

 Cavendish, der som sekretær i royal society foruden dennes resultater 

 ogsaa kjendte Watts, gjorde Lavoisier og flere af akademiets med- 

 lemmer bekjendt med, hvad man i England allerede havde fundet. 



Dette gav nu anledning til et forsøg, der udførtes 24de juni af La- 

 voisier og Laplace, i nærvær af flere andre videnskabsmænd, blandt 

 hvilke ogsaa Blagden; »denne sidste fortalte os, at hr. Cavendish i 

 London allerede havde forsøgt at brænde vandstof i lukkede kar, og at 

 han han havde erholdt en ret betydelig mængde vand«. Der blev nu 

 ved forsøget dannet 5 drakmer ^'and, som viste sig ganske rent, men da 

 <le medgaaede gasmængder ikke blev bestemt, lod våndets vægt sig ikke 

 sammenligne med bestanddelenes. Imidlertid ansaa de det som givet, at 

 våndet veiede ligemeget som de forbrugte gaser, og næste dag, 25de 

 juni 1783, meddelte de akademiet, at våndet ikke er noget enkelt stof, 

 men sammensat »poids pour poids« af de tvende gasarter'*. Senere an- 



' Ved denne tid havde M acq uer fundet, at der paa en hvid porcellænstallerken, der 

 holdtes ind til en vandstofflamme, ikke afsatte sig nogensomhelst rog, men kun endel 

 draaber, som han erl<jendte for rent vand; man havde ikke higt synderligt mærke der- 

 til, og Lavoisier vidste neppe noget om det. 



- Gengembre, ellers bekjendt ved opdagelsen af det selvantændelige fosforvandstof 

 (17S3) og ved en undersogelse af svovlvandstof (1785). 



^ Blagden har bl. a. anstillet en undersogelse om den virkning, som oploste stoffer har 

 til at nedsætte våndets frysepunkt (on the effect of various substances in lowering the 

 point of congelation in water, Phil. Transact. 17SS, oversåt i Ostwalds Klassiker no. 56), 

 men disse vigtige forseg tildrog sig dengang ingen opmærksomhed. Sammen med 

 George Gilpin udarbeidede han ogsaa alkoholometriske tabeller (1794). 



■• Man har bebreidet Lavoisier, at han har givet det udseende af, at forsøget den 

 24de juni var en umiddelbar fortsættelsc af de forsøg, han tidligere havde anstillet 

 sammen med B uc q ue t og Ge ng emb re, og at han istedetfor ligefrem at erkjende, 



