12 



111. IIIORTDAHL. M.-N. KI. 



de aal)cnl)art cr sammensatte, om man end for tiden ikk'e kjender deres 

 bestanddele. 



Der er saaledes ialt opført 33 grundstoffer, og de allerflcste af russe 

 ansees endnu i vorc dage som saadanne, — et vidnesbyrd, siger Kopp, 

 om hvor stor en del af den nyere kemiske lærebygning det er, som endnu 

 staar i den form. Lavoisier gav den. 



l\Ied hensvn til de sammensatte stoiler er navnlig at mærke den nye 

 nomenklatur, der angiver stoffernes elementære bestanddele paa samme 

 tid som den giver udtryk for deres kemiske natur, f. ex. acide nitreux, 

 ac. nitrique, sulfite de chaux, sulfate de soude, muriate de baryte, borate 

 de soude, oxalate d'ammoniaque o. s. v., kort sagt i det væsentlige 

 den samme nomenklatur, som endnu bruges i vore dage. En forbedret 

 og rationel nomenklatur var ogsaa i holeste grad paakrævet, da den store 

 mængde ganske vilkaarlige trivialnavne, som før brugtes, var baade ube- 

 kvem og forvirrende. 



Tanken om en rationel nomenklatur skyldes for en væsentlig del 

 Guy ton de M or ve au, der tilligemed Bert hol let og Fourcroy alle- 

 rede temmelig tidligt, 1785 — 1787, havde opgivet flogistonlæren og sluttet 

 sig til Lavoisier, som før den tid havde staaet næsten alene med sine 

 anskuelser og iethvertfald fundet mere tilslutning blandt mathematikerne 

 og fysikerne end blandt de egentlige kemikere. De nævnte tre mænd, 

 hvis virksomhed vi nu vil gaa over til at betragte, har bidraget meget til 

 at fremme og udvikle den nye lære; som modvægt mod journal de phy- 

 sique, der var flogistikernes organ, grundlagde de sammen med Lavoisier 

 1789 et nyt tidsskrift, annales de chimie ^ der snart fik stor betydning, 

 idet akademiets memoirer, hvor de pleiede at skrive, ophørte at udkomme-. 

 Disse Lavoisier s nærmeste kolleger, der overlevede ham længe og som 

 alle opnaaede høie og indflydelsesrige stillinger, har ogsaa lagt meget ar- 

 beide i udnyttelsen af deres fædrelands naturlige hjælpekilder, samt arbeidet 

 meget for undervisningsvæsenet ; de har øvet en betydelig indflydelse paa 

 den høiere dannelse idetheletaget ved at bidrage til at naturvidenskaberne 

 fik plads ved siden af den hidtil næsten udelukkende humanistiske ud- 

 dannelse. 



lig antog han, at det s. k. andro nia, at hvidt pulver, som han havde fremstillet ved 

 at ophede salpeter med kul i lerdigler, skulde være en bestanddel af kulsyregas, kvæl- 

 stof, kali og mange andre stoffer. En prøve, som han 1809 oversendte Pariserakade- 

 miet, viste sig kun at beståa af uren kiselsyre. 



' Fra 1 8 16 annales de chimie et de physique. 



2 Akademiet blev ophævet 1793, fremkom paany 1795 som institut national, reorgani- 

 Ecredes 1S02 af Napoleon, og uk endelig 1816 sin nuværende indretning. 



