Indhold. 



Tredie del. Den nyere kemi. 



Side 



IX. Lavoisier. Våndets forvandling til jord. Vægtsforøgelsen ved forbrænding og 



forkalkning. Surstoffets betydning. Våndets sammensætning. Vandstoffets fore- 

 komst i organiske stoffer i 



X. Den a n ti f logistiske læres udbredelse. Lavoisiers traité de chimie. 

 N^omenklaturen. Kemien i Frankrige, Storbritannien, Holland og Sverige samt 



i Tyskland. Naturfilosofien. Richters stochiometriske arbeider 1 1 



XI. Vigtige opklarelser i begyndelsen af det 19de aarhundrede. 

 Alkalinietallernes opdagelse. Davy, Gay-Lussac og Thénard. Erkjendelsen af 

 saltsyrens natur. Jod. Anskuelser om syrerne. — Berthollet og Proust samt 

 Dalten. Lovene om faste og multiple forhold. Atomtheorien. Avogadros lov 28 

 XII. Berzelius. De kemiske proportioner. Mineralsystemet. — Prouts hypothèse. 

 Mitscherlichs opdagelse af isomorfien. Atomvægtsbestemmelser. Det elektro- 

 kemiske system og den dualistiske lære 42 



XIII. Den organiske kemi i den forste trediedel af det 19de aar- 

 hundrede. Elementaranalysen. Livskraftens betydning. Isomeri. Ætherin- 

 theorien. Liebigs og Wöhlers arbeider over bittermandelolien. Æthyltheorien 

 og det nærmere kjendskab til alkoholerne. Radikaltheorien. — Liebigs, Wöhlers 



og Dumas' liv og virken. — Atomer og ækvivalenter 56 



XIV. Nyere retninger i kemien, til omkring midten af aarhund rede t. 

 De flerbasisice syrer. — Substitutionslæren. Kjærnetheorien. Striden mellem 

 de dualistiske og de unitære anskuelser. — Resterne. Parrede forbindelser. 

 Begreberne atom, molekyl og ækvivalent udviklede af Gerhardt og Laurent. 

 De homologe rækker. — Agrikulturkemien og den fysiologiske kemis grund- 

 Jæggelsc. Forraadnelse og gjæring. — Fremskridt i den anorganiske kemi. — 



Den forste begyndelse til den fysikalske kemi. Den mekaniske varmetheori . . 82 

 XV. Overgangen til den nyere tid, i aarh u n d redets tredie fjerde- 

 del. Typernc. Gerhardts typetheori. Kolbes og Franklands arbeider. Va- 

 lentslæren. — Det fircværdige kulstof. Strukturlæren. Benzolderivaterne. — 

 Valentslærens indllydelse paa den anorganiske kemi. Det periodisice system. 

 Konstant eller vekslende valents. Mættede og umættede forbindelser. Atom- 

 og molekylforbindelser. — Arbeider i den fysikalske kemi. Massevirlaiings- 

 loven. Faseregelen. Den kinetiske gasiheori 106 



