40 TH. IIIOKIDAIIL. M.-N. Kl. 



stantser, aile udtrykte i hele tal, idet han for surstoffet istedetfor 6,5 nu 

 satte 7. — Der var dog mange kemikcrc, saaledes Wollaston, Davy 

 og Gay-Lussac, som i disse tal ilcke vikle erkjende de virkelige atom- 

 vægter, men kun i)ctragtede dem som forholdstal eller ækvivalenter. 



Endnu samme aar som Dal tons værk udkom, havde Gay-Lussac 

 aabnet nye synsfelter og udvidct Prousts og Daltons love om vægts- 

 forlioldene til ogsaa at omfatte volumforholdene for gasarterne. 



Til erkjendelsen af, at alt er ordnet eftcr vægt, kom nu, at alt er 

 ordnet efter baade vægt og maal. 



Gay-Lussac havde, som det vil erindres, i samarbeide med 

 v. Humboldt beskjæftiget sig med luftens analyse, og særligt med den 

 eudiometriske undersøgelse. Ved dette arbeide, der offentliggjordes 1805 

 i journal de phj^sique, var det definitivt blevet bragt paa det rene, at 

 volumforholdet mellem de to gasarter, der danner vand, hvilket vistnok 

 tidligere tilnærmelsesvis havde været bestemt, i virkeligheden nøiagtigt er 

 det simple forhold 2:1, 



Gay-Lussac forfulgte nu dette videre og paaviste, at lignende simple 

 forhold altid viser sig ved gasers forbindelse, — at i vol. surstof og 2 

 vol. vandstof giver 2 vol. vanddamp, at salmiak dannes af ligestore volum 

 saltsjTegas og ammoniakgas, at 2 vol. af den sidstnævnte gas bestaar af 

 3 vol. vandstof og i vol. kvælstof o. s. v. — og 1809 kunde han i det 

 berømte arbeide sur la combinaison des substances gazeuses, der udkom i 

 2det bind af Arcueil-selskabets skrifter, støttet til et stort forsøgsmateriale, 

 opstille sine love: 



at gaserne forbinder sig indbyrdes i simple rumforhold, 



og at volumet af den dannede forbindelse i gasform staar i et simpelt 

 forhold til komponenternes volum. 



Han drog nu videre den slutning, at vægterne af ligestore volumer 

 af de forskjellige gaser, gastæthederne, niaatte være proportionale med atom- 

 vægterne, men da bestemmelserne af gasernes specifike vægter endnu var 

 ret nfuldkomne, syntes dette i begyndelsen ikke at A'ille slaa til, og da 

 Dal ton 1 8 10 udgav 2det bind af sit new system, vilde han derfor heller 

 ikke erkjende, at hans atomtheori i ^•irkeligheden havde faaet en væsentlig 

 støtte ved Gay-Lussacs arbeide. 



Imidlertid offentliggjorde en italiensk videnskabsmand, Amadeo 

 Avogadro^, født 1786 og død som professor i Turin 1856, i journal de 

 phj'sique 181 1 en afhandling, hvor han drog den fulde konsekventse af 

 G a y-L us sa c' s arbeide, og udtalte. 



Avogadro und die Molekularthcorie v. Icilio Guareschi. Kahlbaums Monographien. VII. 1903. 



