igO/. No. I. FREMSTILLING AF KEMIENS HISTORIE. 49 



For af analyserne at kunne beregne atomvægterne, maa man, som bekjendt, 

 gaa ud fra en forudsaetning om antallet af de i v^edkommende forbindelse 

 indeholdte atomer, og da dette antal ikke er givet. vil der altid kunne være 

 nogen usikkerhed. Berzelius gik ud fra, at atomerne kun forbinder sig 

 i de simple forhold AB, AB^ -^^3 o- ^' ^'-^ samt fra de erfaringer, han 

 havde gjort, at der altid finder et simpelt talforhold sted mellem sur- 

 stofmængderne i saltenes syre og base. Og i Gay-Lussacs love om de 

 gasformede forbindelsers volum fandt han yderligere en ledetraad. Han 

 gik ud fra, at for de elementer, som kjendes i gasform, et "\'olum svarer 

 til et atom^, og naar volumforholdet af de i en forbindelse indeholdte 

 gasformede elementer var bestemt, kunde han da af analyserne beregne 

 atomvægterne. Paa denne maade faststillede han våndets sammensæt- 

 ning, H^O, og vandstoffets atomvægt, kulsyrens og kuloxydets sammen- 

 sætning og kulstoffets atomvægt. 



Medens Dal ton, som det vil erindres, havde taget vandstoffet som 

 cnhed og udgangspunkt for atomvægterne, valgte Berzelius surstoftet. 

 Dette element er nemlig istand til at indgaa forbindelser med næsten alle 

 de andre, medens vandstoffet kun sjeldent indgaar i anorganiske forbin- 

 delser. Surstoffet var idetheletaget for Berzelius det centrale punkt, 

 hvorom hele kemien dreiede sig, og derfor beregnede han alle atom- 

 vægterne paa dette element, idet han satte = 100. 



Der var vistnok en omstændighed, som kunde synes at tale for at 

 beholde vandstoffet som enhed for atomvægterne. I 18 15 havde den en- 

 gelske læge William Prout- (1786 — 1850) udtalt den mening, at ele- 

 menternes atomvægter, naar de beregnedes paa vandstoffet som enhed, 

 lod sig udtrykke ved hele tal og saaledes var rationale multipla af dette 

 element, som han ansaa for den egentlige grundmaterie, af hvilken de for- 

 skjellige andre grundstoffer var opstaaede ved forskjellig grad af konden- 

 sation. P routs hypothèse, der har noget bestikkende A^ed sig, og som 

 navnlig Thomson søgit at opretholde, og som kemikerne flere gange 



' Dette gfjaldt kun de enkelte, men ikke de sammensatte gaser. Berzelius havde ikke 

 faaet eie paa forholdet mellem atom og molekyl, og etablerede saaledes en væsentlig 

 forskjel mellem de enkelte og de sammensatte stoffer. 



- Prout er ellers bekjendt ved sine arbeider over urinsyren, hvis rigelige forekomst i 

 slangernes exkrementer han først paaviste. Sammen med Brugnatelli fremstillede 

 han 181 8 den s.k. purpursyre, der senere af Lieb ig og Wo hl er fik navnet 

 murexid. 



Vid.-Selsk. Skrifter. I. M.-N. Kl. 1907. No. i. 4 



