1907. No. I. FRKMSTIl.LING AF KEMLENS HISTORIE. 63 



CH^, C^H^, C^H^. De paaviste, at ligesom den almindelige alkohol ved 

 oxydation giver edikesyre, saa giver methylalkohol myresjTe, og gjennem 

 fremstillingen af talrige derivater godtgjorde de, at den gjennemgaaende 

 forholder sig analogt med den almindelige alkohol, saaledes at disse to 

 alkoholer kan stilles sammen ligesom kali og natron i den anorganiske 

 kemi. Kort efter paaviste de ogsaa, at den af Che vre ul opdagede æthal, 

 uagtet dens fra alkohol saa forskjellige ydre egenskaber, dog hører til 

 samme gruppe; de kaldte den cetylalkohol. — Og nogle aar efter (1839) 

 opdagede Auguste Cahours {1813 — 1891), at hovedbestanddelen af 

 fuselolien er at betragte som »en med den almindelige isomorf alkohol«, 

 amylalkohol, der hjører til samme række som alkohol, træspiritus og 

 æthal. 



Der blev i aarhundredets forste trediedel ogsaa gjort de første skridt 

 til bearbeidelsen af andre afsnit af den organiske kemi, som dog først 

 noget senere traadte mere frem i forgrunden. — Fysikeren Jean Baptiste 

 Biot (1774 — 1862) og Jean François Persoz^ {1805 — 1868) studerede 

 1833, foranlediget ved den førstnævntes undersøgelser om sukkeropløs- 

 ningers forhold i polariseret lys, stivelsens overgang til sukker, og op- 

 dagede diastase og dextrin. Aaret efter undersøgte Persoz, i forening 

 med den som kemisk teknolog bekjendte Anselme Pa}' en (179^ — 1871), 

 nærmere diastasen og dens virkning paa stivelse, som allerede 181 1 var 

 bleven iagttaget af Gottlieb Sigismund Kirchhoff {1764 — 1833) i 

 St. Petersburg. — Man lærte at kjende en hel del produkter af organiske 

 stoffers tørdestillation, saaledes paraffin (1830) og kreosot (1832) ved Karl 

 von Reichenbach (1788 — 1869), østerrigsk gods- og jernværkseier"''. Af 

 stcnkultjære fremstillede englænderne Garden og Chamberlain 1820 

 naftalin, der blev analyseret af Faraday, samt Dumas og Laurent 

 1831 anthracen. Friedlieb Ferdinand Runge (1795 — 1867), en tid 

 professor i Breslau, opdagede 1834 i stenkultjæren bl. a. fenol og kino- 

 lin; han fandt ogsaa anilin, der allerede 1826 som produkt af indigos tør- 

 destillation var opdaget af Otto Unverdorben (1806 — 1873), farmaceut 

 og senere kjøbmand. Unverdorben havde kaldt det krystallin, og 

 Runge kyanol, medens benævnelsen anilin (af anil, portugisisk ord for 

 indigo), indførtes af akademikeren Carl Julius Pritsche (1808 — 1871) i 



Persoz, der var professor i Strassburg og senere ved conservatoire des arts et métiers 

 i Paris, har bl. a. ferst lært at fremstille methan ved ophedning af edikesvre med 

 kalk (1S37). 



I sine senere aar beskjæftigede Reichenbach sig hovedsageligt med det s.k. od, et 

 hypothetisk imponderabelt fluidum, der i sine virkninger lignede de magnetiske og 

 elektriske kræfter. Det skulde være tilstede overalt i naturen, men alene kunne iagt- 

 tåges af dertil disponerede (sensilive) personer. 



