1907. No. I. FREMSTILLING AF KEMIENS HISTORIE. 



^1 



ikke alene ved forelæsninger, men ogsaa paa selve laboratoriet. Det er ham, 

 som har fortjenesten af at have grundlagt den moderne methodiske laboratorie- 

 undervisning. \^irkelige undervisningslaboratorier, der var beregnede paa de 

 egentlige studerende, existerede saagodtsom ikke nogetsteds, dengang Lie- 

 big kom til Giessen. De laboratorier, der fandtes ved universiteterne, var 

 mest beregnet i^aa istandbringelsen af forelæsningsforsø^g, og forsaavidt de 

 optog de studerende, var det gjerne kun nogle faa timer om ugen. Nogle 

 aar iforveien havde vistnok Thomson, som allerede omtalt, grundlagt et 

 lidet undervisningslaboratorium i Glasgow, \'auquelin tog, som vi før 

 har nævnt, elever paa sit laboratorium; men andre kjendes neppe. Ber- 

 zelius og de store franske mestere kunde kun optage nogle ganske en- 

 kelte elever, og da kun saadanne, der allerede var komne ind i viden- 

 skabeligt arbeide; det samme gjaldt i Berlin, hvor Heinrich Rose, der 



Stadt ønske om at erholde nogen lettelse i sin akademiske lærergjerning, samt om et 

 noget rigeligere tilskud til laboratoriet. Regjeringen, der synes at have havt en ubc- 

 gribelig mangel paa forstaaelse af det uerstattelige tab, Giessens universitet viide lide 

 ved Liebigs bortgang, viste sig lidet tilboielig til at imødekomme hans ønsker, og 

 han bestemte sig da til at drage til München, hvor man havde indrommet ham fri- 

 tagelse for at lede undervisningslaboratoriet. saa han si^uldc faa bedre tid til viden- 

 skabeligt arbeide. (Kolbe, J. pr. Ch. [2]. 8, 42S). 



Nedenstaaende gjengivelse af en haandtegning af laboratoriet i Giessen omkring 1840 

 er hentet fra Ber. 1902, Sonderheft p. 15 ff. Det oprindelige laboratorium var bleven 

 udvidet 1835 og 1839. 



