98 TH. iiioKi HAiii,. M.-N. Kl. 



menter, aske, ben o. 1.), er temmelig ligegyklig, naar kun alt erstattes; 

 har planterne briigt meget kali, fosforsyrc o. s. v., maa jorden faa kali 

 og fosforsyre igjen 1. 



Nogle aar efter Licbigs skrift udkom Bo uss in ga ults économie 

 rurale considérée dans ses rapports avec la chimie, la physique et la 

 météorologie (1844), og en hel række dygtige agrikulturkemikere som 

 Julius Adolph Stück hardt (1809— 1886), senere professor i Tharand^, 

 Wilhelm Knop (1817— 1891), senere ved forsøgsstationen i Möckern, 

 Emil Th. Wolff (1818 — 1896), der siden virkede i Hohenheim, Henne- 

 berg o. m. a. sluttede sig til for at bearbeide den nye for landbruget 

 saa vigtige del af kemien. 



Ilvad fysiologi og medicin angaar, saa synes en stor del af deres 

 dyrkere siden iatrokemikernes tid at have faaet mistillid til kemien, og 

 cndnu i den første trediedel af det 19de aarhundrede vilde man i den 

 kun se en hja:lpevidenskab, som forøvrigt ikke havde noget med den 

 under livskraftens paavirkning staaende natur at gjøre. Uholdbarheden 

 af disse meninger blev paa det mest slaaende godtgjort af Lieb ig, da 

 han udviklede læren om ernæringen og stofvekselen. Han paaviste de 

 forskjellige næringsmidlers forskjellige betydning, og adskilte æggehvide- 

 stofiferne som plastiske (væ^vdannende) fra fedt og kulhydrater som re- 

 spiratoriske næringsmidler. Hans paavisning af at fedtet i organismen 

 dannes af kulhydraterne vakte modsigelse af Boussingault, Dumas 

 og Payen, men det lykkedes Lie big at hcrvde sin mening. Han 

 gjorde de første forsog til at bestemme næringsmidlernes værdi^ og ad- 

 skille dem fra nydelsesmidlerne. Og med krren om stofvekselen og for- 

 holdet mellem planternes og dyrenes livsproccs lagde han grundvolden 

 til den nyere fysiologiske kemi. 



Nogle aar iforveien havde Gerard us Johannes Mulder (1802 — 

 1880) i Rotterdam, senere professor i Utrecht, gaaet nærmere ind paa 

 kemisk bearbeidelse af de i fysikalsk henseende saa betydningsfulde be- 

 standdele af det levende væv, som man sammenfatter under benæ^vnelsen 



* Herigjennem fremkaldte Lieb ig en ny industri, fremstillingen af kunstige gjod- 

 ningsstoffer. Hans forste patentgjodniuger viste sig dog ikke hensigtsmæssige, idet 

 de virkede altfor langsomt. Han havde nemlig sogt at overføre kali og fosforsyre til 

 tungt opiøselige forbindelser, foråt de ikke af regnen skulde vaskes ud af jorden. Det 

 var først senere at han kom til klar erkjendelse af humusjordens absorptionsevne lige- 

 overfor oploste mineralstoffer. 



2 Stöckhardts Schule der Chemie, der forste gang udkom 1S46, samt hans Chemische 

 Feldpredigten (1851—53) har været udgivet og oversåt mangfoldige gange og hort til 

 de i sin tid allermest benyttede boger. 



^ Horsford gav 1846 en storrc række analyser af kvælstof holdende substantser til be- 

 stemmelse af deres næringsværdi. 



I 



