io8 'Jii. iii<»Kii>AiiL. M.-N. Kl. 



pen C^IIr, forandres til C.^il.JJ^. I'aa lignende maade som alkohol af- 



Icdcdc lian nu oj^saa cdikcsyren fra vand: "^ Ifi ^^' *^^î '^'^" bcmær- 



kedc, at man ved at erstatte ogsaa det andet vandstofatom i våndet 

 kunde vente at faa frem forbindelser, der forholdt sig til edikesyren, 

 som æther og blandede æthcre forholder sig til alkohol. Allerede 1852 

 lykkedes det Gerhardt at fremstille denne slags forbindelser, syrean- 

 hydriderne. 



Ogsaa de flerbasiske syrer henførte Williamson (185 1) til vand- 

 typen, idet han gik ud fra to molekyler vand, hvor to vandstofatomer 

 var erstattet af en atomgruppe, saaledes f. ex. svovlsyre: 



Man kjendte allerede kloridet af svovlsyrens radikal, SO^Cl^^^ (Re- 

 gn au It, 1838), og Williamson fremstillede yderligere klorsvovlsyrehydra- 

 tet, SO.iCl{üH). Hans landsmand William Odling (f. 1829), senere 

 professor i Oxford, udstrakte (1854) disse forestillinger ogsaa til den tre- 



basiske fosforsyrc, jt \0^^ samt til de flersyrede baser; han skrev 



Fe '"1 i?/'"l LV" 1 



f. ex. jernoxyd pS\\\0^, vismutoxyd nm JOg, vismutnitrat / y,-^ \ \0^ 



o. s. v., idet han ved de tilfoiede streger betegnede, hvad han kaldte 

 substitutionsværdien. 



Omtrent samtidigt havde Williamsons elev Kay ved indvirkning 

 af kloroform paa natriumæthylat erholdt den trebasiske myresyreæther 

 (orthomyresyreæther), og denne henførte nu Williamson, idet han be- 

 tragtede kloroform som triklorid af CH, ogsaa til den tredobbelte vandtype: 



Gerhardt optog og fuldstændiggjorde disse forestillinger, idet han 

 til de to typer ammoniak og vand føiede to andre, vandstof og klor- 

 vandstof^ og i sin traité de chimie organique sogte han nu at bringe 

 samtlige organiske forbindelser ind under disse 4 typer. I dette mærke- 

 lige værk, den førsle moderne lærebog i den organiske kemi, fik ræk- 

 kerne en fremtrædende plads som klassifikationsprincip. Foruden de 

 homologe rækker, der indeholder kemiske ligeartede substantser, opstil- 

 lede han ogsaa heterologe rækker, der indeholder kemisk uligeartede 

 substantser, som kan dannes af hinanden ved enkle reaktioner, f. ex. alko- 



' Othyl (af oxygen og æthyl). 



