1907- No. I. FREMSTILLING AF KEMIENS HISTORIE. II3 



det er kun de selvstændigt staaende vandstofatomer, men ikke de i 

 methylradikalet fastere bundne, som undergaar oxydation. Denne fore- 

 stilling om alkoholernes kemiske konstitution, fortsætter han, aabner ud- 

 sigt til at opdage en ny slags stofter, methylerede alkoholer med yder- 

 ligere et eller to methyl istedetfor vandstof, af hvilke det første ved 

 oxydation maa give aceton, ligesom alkohol giver aldehyd. De nye 

 stoffer, som Kolbe saaledes havde forudseet, lod ikke længe vente paa 

 sig; den forste sekundære alkohol (isopropylalkohol) fremstilledes 1862 

 af Charles Friedel (1832 — 1S98), professor i mineralogi, senere i kemi 

 ved Sorbonne, og den første tertiære alkohol (tertiær buty lai kohol) to aar 

 efter af Alexander Michailowitsch Butlerow (1828 — 1886) i Kasan. 

 — De tobasiske syrer aflededes paa lignende maade af to atomer (vi 

 vilde sige molekyler) kulsyre ved substitution af to extraradikale surstof- 

 atomer ved toatomiske radikaler som æthylen: {€202)2 C^Hj^ . Og -f~ 2//O, 

 ravsyre. — Disse Kolbes ideer har været af grundlæggende betydning 

 for anskuelserne om de orjjaniske forbindelsers konstitution 1. 



Ved den ovenfor nævnte afhandling om de organiske metalforbin- 

 delser og de der udviklede anskuelser om elementernes mætningskapa- 

 citet havde Frankland grundlagt, hvad vi nu kalder valentslæren, og 

 dermed havde han ogsaa angivet retningen for den følgende udvikling. 

 Saavel Odling som Williamson havde erkjendt de fleratomiske radi- 

 kaler, og den sidstnævnte navnlig fremhævet deres evne til at sammen- 

 binde flere atomgrupper. Berthelot'^ fandt 1853, at glycerin forbinder 



' Af Kolbes senere expcrimcntalundersogelser skal her nævnes opdagelseii af nitro- 

 methaii (1S72) samt salicylsyrens fremstilling af fenol(iS73). — Kolbe har ellers ovet 

 megen indflydelse som lærer samt som udgiver af Journal für praktische Chemie, hvor 

 navnlig hans kritiske virksomhed fortjener at fremhæves. Denne tog i særdeleshed 

 sigte paa de overdrivelser, de nyere retninger i kemien (strukturkemien) forekom ham 

 at henfalde til, og kritiken var som oftest baade træffende og sund, om han end i sin 

 iver kunde optræde unodigt skarpt og endog skrive, hvad man maatte have ensket 

 uskrevet. — E, v. Meyer har i J. pr. Ch. 30, 410 givet en pietetsfuld fremstilling af 

 Kolbes person og virken. 



- Marcelin Pierre Eugene Berthelot (1S27 — 1907), professor ved collège de 

 France, senator og forhenværende minister, har i et langt arbeidsliv leveret mangfoldige 

 fremragende undersogelser. Han har saaledes givet en lang række glimrende arbeider 

 over den organiske synthèse, hvoraf vi her vil fremhæve acetylen, som han 1862 frem- 

 slillede direkte af elementerne. Han har gjennem en hel menneskealder bearbeidet 

 thermokemien, hvor han forbedrede arbeidsmcthoderne, navnlig ved den kalorimetriske 

 bombe (1879), og begreberne exothermisk og endothermisk reaktion skyldes ham. Han 

 har ogsaa leveret arbeider over explosivstolTerne, og endvidere beskjæftiget sig meget 

 med agrikulturkemiske emner som kvælstoffets assimilation o. 1, Hans store fortjeneste 

 af den gamle kemis historie har vi allerede havt anledning til at paapege. 

 Vid.-Selsk. Skrifter. I. M.-N. Kl. 1907. No. i. 8 



