1907. No. I. FREMSTILLING AF KEMIENS HISTORIE. ÎI5 



Dette var de forste moderne konstitutionsformler, der støttede sig 

 til elementernes valents^. — Kekulés og Coupers arbeider danner 

 grundlaget for de endnu raadende anskuelser. For deres nærmere ud- 

 vikling var det nu forst og fremst nodvendigt at bringe klarhed over 

 forholdet mellem de flerværdige elementers atom og ækvivalent. Saa- 

 længe dette ikke var udgreiet, var en vis forvirring uundgaaelig. Cou- 

 pers formler er skrevne med atomvægterne C= 12, = 8, Kolbes med 

 C ^ 6, O = 8 (C2 = 12, Oo = 16), og Gerhardt, hvem man dog i forste 

 linie skylder indforelsen af de rigtige atomvægter for kulstof, surstof 

 o. s. V., tillagde, som vi har seet, de flerværdige metaller urigtige atom- 

 vægter. I\Ien ved denne tid (1858) blev omsider ogsaa disse forhold, 

 hovedsageligt ved et kritisk arbeide af Cannizzaro^, bragt til den af- 

 sluttende opklarelse, og man kunde nu opstille de rigtige atomvægter. 



Blandt dem, der isærdeleshed, saavel i særskilte afhandlinger som i 

 læreboger, bearbeidede og udviklede de paa valentslæren grundede an- 

 skuelser, er, foruden Kekulé, isærdeleshed at nævne Bu tie row og 

 Emil Erlenmeyer (født 1825, til 1883 professor i München). Bu tie- 

 row indførte betegnelsen strukturtheori; ved struktur forstod han 

 atomernes indbyrdes bindingsmaade i molekylet, og han mente, at denne 

 var bestemt, og vilde ikke ligesom Gerhardt, at der skulde kunne op- 

 stilles flere rationelle formler for samme forbindelse. Ligeoverfor visse 

 misforstaaede eller overdrevne forestillinger om strukturformlernes be- 

 tydning fremhævede Butlerow sæ^rligt, at de ikke tilsigtede at give 

 noget udtryk for atomernes virkelige indbyrdes stilling i rum met. 



En hoist betydningsfuld udvikling fik strukturlæ^ren i 1865, da 

 Kekulé samlede de s.k. aromatiske forbindelser under benzol som ud- 

 gangspunkt, paa lignende maade som methan er udgangspunktet for 

 fedtgruppen. Medens den sidstna^vnte gruppes forbindelser slutter sig 

 til methan i aabne kjæ^der, 



H H H H H H 



H-C—H, H—C C—H, H-C C C — //o.s.v.3, 



H H H H H H 



1 Man vil i dem let gjenkjende Kolbes opfatning, kua anderledes udtr>-kt. 



2 Stanislao Cannizzaro, de italienske kemikeres nestor, er født 1826, professor i 

 Rom og tillige senator. Af hans expérimentale arbeider kan her nævnes fremstillingen 

 af benzylalkohol (1853) samt af cyanamid, hvilket sidste han lærte at kjende 185 1 i 

 fællesskab med François Stanislas Cloëz (1817 — 1883) i Paris. Hans oven om- 

 handlede arbeide er i tysk oversættelse, under titelen Abriss eines Lehrganges der 

 theoretischen Chemie, udgivet af Lothar Meyer som no. 30 af Ostwalds klas- 

 sikere. 



' At alle disse homologe kulvandstofler indeholdes i den amerikanske petroleum, paa- 

 vistes 1862 af Pelouze og Cahours. 



