122 111. IIIORTOAHI,. M.-N. Kl. 



de kemiske problemer tilgjængeligc for den niathematiske behandlinga, 

 og deres arbeide har været af grundlæggendc betydning for den fysi- 

 kalske kemi. 



Vi kan ikke her gaa n.irmere ind paa udviklingcn af hi.-ren om 

 affniiteten og den kemiske ligevægt, men na:vner kun Julius Thomsen, 

 Aug. Fried r. Horstmann (f. 1842) i Heidelberg, og isa;rdeleshed 

 Jacobus Henricus van't Hoff, født i Rotterdam 1852, og siden 

 1894 professor i Berlin, samt Wilhelm Ost w a Id, født 1853 i Riga, 

 og fra 1887 til 1906 professor i Leipzig; den sidstnævnte har siden 

 midten af 70-aarene i en stor række afhandlinger samt i hcrebøger, der 

 udm.irker sig ved originalitet, virket ovcrordentligt meget til fremme af 

 den fysikalske kemi. Endelig maa ogsaa nævnes Josiah Willard 

 Gibbs (1839 — '903) i New Haven, der i slutningen af 70-aarene i fase- 

 re gel en har givet en méthode til almindelig behandling af vigtige 

 theoretiske spørgsmaal. 



Afgrundla^ggende betydning var ogsaa den kinetiske gastheori, 

 der i den sidste halvdel af 5oaarene udvikledes af August Karl 

 Krön i g (1822 — 1879) ^ Berlin, samt af Cia us i us, og omkring i860 

 yderligere bearbeidedes af James Clark Maxwell (1831 — 1879), pro- 

 fessor i Cambridge. Johann Diderik van der Waals (f. 1837), pro- 

 fessor i Amsterdam, gav 1873 ' ^^^ tilstandsligning fuldstændigt udtryk 

 for gasernes forhold inden vide temperatur- og trykgrænser. Thomas 

 Andrews (18 13 — 1885) i Belfast faststillede 1869 begreberne kritisk 

 temperatur og tryk. — Deville gav i slutningen af 50-aarene grund- 

 laget for læren om dissociationen. 



Joh. Wilh. Hittorf (f. 1834) i Munster har ved arbeider om ioner- 

 nes vandring ved elektrolysen (1853), og Fr. Wilh. Kohlrausch (f. 

 1840), professor i Wiirzburg, senere i Strassburg, og derefter præsident 

 ved den fysikalsk-tekniske rigsanstalt i Charlottenburg, ved undersøgelser 

 over elektrolyternes ledningsevne (1876) virket grundhrggende for den 

 moderne elektrokemis udvikling. 



Ved undersøgelser i slutningen af 50-aarene gav Bunsen og Roscoe 

 grundlaget for foto kemi en. — Lysbrydningens forhold til stoffernes 

 konstitution behandledes i slutningen af 5oaarene og begyndelsen af 

 60-aarene af John Hall Gladstone (1827— 1902), samt af Landolt, 

 der bestemte refraktionsækvivalenterne for kulstof, vandstof og surstof, 

 og for fedtgruppens vedkommende fandt, at molek y larre frakt ionen 



' Ostwald, Leitlinien der Chemie, 1906, 220. 



1 



