1907. No. I. FREMSTILLING AF KEMIENS HISTORIE. 12; 



saget af nogle, kun i yderst smaa maMigder forekommende gasarter, de 

 4 nye elementer, helium ^ neon, krypton og xenon. Det viste sig, da 

 man af deres gastætheder beregnede atomvægterne, at de passede ind i 

 og udfyldte rækkerne i det periodiske system. 



Da Mendel ejew opstillede dette system, havde han, som det vil 

 erindres, forudsagt existencen af 3 nye elementer. Efter opdagelsen af 

 det første af disse (gallium) fulgte nu i 1879 skandium, der opdagedes 

 afCleve og hans landsmand Lars Fredrik Nilson (1840 — 1899). 

 Gallium og skandium horer til de treværdige elementer ; det fireværdige, 

 som Mendelejew havde forudseet, var germanium, som Winkler 

 fandt 1886. Ogsaa flere andre af de betragtningsmaader, som M end el e- 

 jew havde gjort gjcrldende, har fundet sin bekræftelse. Efter stillingen 

 i systemet havde han ment, at beryllium, der hidtil har været regnet 

 blandt de treværdige elementer, maatte være tovæ^rdigt [Be = 9), og dette 

 bekræftedes i slutningen af 70-aarene ved bestemmelse af kloridets damp- 

 læthed. Mendelejew havde ogsaa fordoblet atomvægten for uran, og 

 stillet dette element sammen med krom, wolfram og molybdæn; rigtig- 

 heden heraf blev godtgjort af Clemens Zimmermann (1856 — 1885). 



Af andre nye elementer, som opdagedes i aarhundredets sidste 

 fjerdedel, kan mæ^kes ytterbium (1874), samarium (1879) samt de to 

 elementer, neodym og praseodym, der 1885 traadte istedetfor det gamle 

 didym. De andre nye elementer saavelsom de, man i de sidste aar har 

 troet at finde bl. a. i thorjorden, er endnu forlidet kjendt til at vi her vil 

 omtale dem. De s.k. sjeldne jordarter, hvortil man pleier at henregne 

 disse stoffer, har i hoi grad tildraget sig kemikernes opmærksomhed, 

 siden man omkring 1885 begyndte med gasglødelyset, hvortil navnlig 

 thorjord og cerox\-d finder anvendelse. Endelig har vi at omtale det i 

 1898 opdagede radium. 



Den nærmere undersøgelse af de allerede af Hittorf (1869) opda- 

 gede kathodestraaler førte, som bekjendt, f}'sikeren Wilh. Konrad 

 Röntgen (f. 1845), professor i Würzburg, senere i München, til op- 

 dagelsen af x-straalerne, i 1895. Aaret efter opdagede Henry Becque- 

 rel (f. 1852) i Paris uranstraalerne, der virker paa en fotografisk plade 

 og gjør luften ledende for elektricitet. Samtidig fandt fru Marie Curie 



* I 1868 havde man ved spektroskopisk undersøgelse i solatmosfæren fundet en karakteri- 

 stisk gul spektrallinie, der ikke kjendtes for noget af de paa jorden forekommende 

 elementer; den antoges at tilhøre et i solatmosfæren værende element, som man kaldte 

 helium. Den samme spektrallinie var 1882 fundet i et fra Vesuv udslynget materiale, 

 og i 1895 havde Ramsay og Cleve uafhængigt af hinanden bemærket den i de gas- 

 arter, som ved ophedning afgaves af uranmineralet cleveït. 



