1907. No. I. FREMSTILLING AF KEMIENS HISTORIE. 1 29 



danner med nikkel, nikkeltetrakarbonyl, Ni[CO)^, lærte man at kjende 

 1890. 



Selve kulstoffet i krystalliseret tilstand (diamantform) fremstilledes 

 1893 af Moissan i den elektriske ovn. Anvendelsen af dette mæg- 

 tige hjælpemiddel, der stadig har udvidet sit virkefelt, har muliggjort 

 fremstillingen af for ukjendte karbider, silicider og nitrider, som navnlig 

 Moissan har studeret. Flere af disse produkter har siden begyndelsen 

 af 90-aarene fundet teknisk anvendelse, saaledes siliciumkarbid (karbo- 

 rund) og isærdeleshed kalciumkarbid. Wohle r liavde allerede 1862 

 fundet, at dette karbid med vand giver acetylengas, og efterat man 

 havde lært at fremstille det fabrikmæssigt, har der udviklet sig en be- 

 tydelig karbidindustri. 



Elektriciteten har ogsaa fundet anvendelse i metallurgien; pro- 

 duktionen af aluminium, som siden 1854 foregik efter Devilles méthode, 

 kloridets behandling med natrium, er, siden den elektriske fremstilling be- 

 gyndte, steget overmaade hurtigt, og prisen for et kg. af dette metal, 

 der i 50-aarene havde været flere hundrede kroner, er nu faldt til nogle 

 faa kroner. Det metalliske aluminium har fundet anvendelse ved jern- 

 tilvirkningen, og i den senere tid udnytter man dets stærke reduktions- 

 evne bl. a. til fremstilling af metallisk krom og mangan. Natrium frem- 

 stilles nu ogsaa elektrolytisk, og finder især anvendelse som hyper- 

 oxyd og cyanid. Ogsaa for de tunge metallers vedkommende gjør 

 elektrometallurgien fremskridt. Jernets metallurgi vil paa denne vei 

 maaske atter komme til at gjøre lignende fremskridt, som den gjorde i 

 slutningen af 50-aarene ved indførelsen af Bessemerprocessen, og en snes 

 aar efter ved Thomasprocessen. 



Ogsaa den kemiske storindustri er under omvandlinga som 

 følge af den lettere adgang til elektrisk energi. Fabrikationen af Leblanc- 

 soda, der havde antaget saadanne dimensioner, at man i England ved 

 en egen lov, alkaliakten af 1863, havde maattet værge sig mod saltsyre- 

 dampenes ødelæggende indflydelse paa hele store fabrikdistrikter, fik i 

 begyndelsen af 60-aarene i Sohvayprocessen (ammoniaksoda) en kraftig 

 konkurrent, der navnlig udvikledes i Tyskland, og trængte den engelske 



1 »Die Fabriken habea den Charakter der vergrösserten Laboratorien, der ihnen früher 

 eigen war, verloren. Der Chemiker baut seine industriellen Apparate nicht mehr nach 

 dem Vorbilde seiner Kolben, Retorten und Abdampfschalen, sondern mit freier Beherr- 

 schung der technischen Materialien nach den Gesichtspunkten des Grossbetriebs. Hoch- 

 druck, komprimierte Luft, Dampf, Vakuum, elektrische Energie werden im weitest- 

 gehenden Maasse zur Hilfe angezogen.! (Otto N. Witt. Katalog der Sammelaus- 

 stellung der deutschen chemischen Industrie zu Paris 1900). 



Den kemiske industris produkter er efterhaanden blevne billigere, saaledes som det 

 vil sees af bosfeiede grafiske fremstilling af priserne fra 1861. Et af de faa produk- 

 Vid.-Selsk. Skrifter. I. M-N. Kl. 1907. No. i. 9 



