1903- No. I. FREMSTILLING AF KEMIENS HISTORIE. 1 33 



keste frugt af læren om det asymmetriske kulstof var Emil Fischers 

 glimrende arbeider over sukkerarterne i begyndelsen af 90-aarene. Han 

 havde i det af ham allerede 1875 opdagede fenylhydrazin fundet et 

 hidtil ikke kjendt middel til bestemt at adskille og karakterisere de for- 

 skjellige, før saa vanskeligt definerbare, sukkerarter, og det lykkedes 

 ham med fuld klarhed at faststille de enkelte hexosers konfiguration. 

 Fischer har ogsaa kunnet udføre synthesen af frugtsukker og drue- 

 sukker, og han har ved at lade alkoholer indvirke paa sukkerarter 

 fremstillet forbindelser, der forholder sig ligesom de naturlige glukosider. 



Lignende stereokemiske betragtninger som for kulstofforbindelserne 

 har man siden 1890 anvendt paa kvælstofforbindelser, navnlig for at 

 forklare isomerierne i de isærdeleshed af Victor Meyer^ bearbeidede 

 oximer, vigtige produkter af hydroxylaminets indvirkning. Imidlertid 

 er det asA^mmetriske kvælstofatoms optiske aktivitet endnu neppe sikkert 

 faststillet. — Her er ogsaa at mindes den af Johan Kjeldal (1849 — 

 1900) i Kjøbenhavn i 1883 angivne méthode til kvælstofbestemmelser, 

 der navnlig finder anvendelse ved agrikulturkemiske analyser. 



Det er umuligt paa disse faa blade at give et billede af den orga- 

 niske kemis udvikling i den nyere tid, eller en oversigt over alle de nye 

 klasser af forbindelser, man har lært at kjende. Vi vil blot nævne den 

 stigende betydning, synthesen har faaet for undersøgelsen af stoffernes 

 konstitution, idet man ved s.k. kondensationcr opbygger de mere kom- 

 plicerede molekyler af enklere, hvis struktur kan ansees bekjendt. Til 

 saadanne syntheser har man isærdeleshed anvendt den af Geuther 

 1863 opdagede acetedikeæther, ved hjælp af hvilken man gjennem ind- 

 førelse af alkoholradikaler i edikesyren har kunnet fremstille dens homo- 

 loger, samt malonsyreætherne, der giver edikesyrens homologer paa 

 samme maade som malonsyren selv spaltes til kulsyre og edikesyre, — 

 og man har yderligere kunnet anvende acetedikeætheren til fremstilling 

 af kvælstofholdende forbindelser som f, ex. antipyrin (1884). Perkins 

 reaktion, kondensation af aldehyder med fedtsyrer, har været benyttet 

 til dannelse af umættede syrer, og andre reaktioner fører til opbygning 



' Victor Meyer (1848 — 1897), elev afBaeyer, Bunsens efterfølger i Heidelberg, 

 var en af den nyere tids allermest fremragende kemikere. Af hans mange arbeider 

 nævner vi her kun den glimrende opdagelse af thiofen (1883), el tjærebenzolen i yderst 

 smaa mængder ledsagende svovlholdende stof, der i sammensætning svarer til furan og 

 pyrrol, — samt opdagelsen af de mærkelige jodoniumforbindelser (1892), hvor jodet 

 forholder sig paa lignende maade som svovlet i sulfinerne, og hvor difenyljodonium- 

 saltenes analogi med thalliumsaltene frembyder særlig interesse. Victor Meyers 

 méthode til damptæthedsbestemmelse ved luftfortrængning (1878) har i hei grad lettet 

 bestemmelsen af organiske stoffers molekylvægt. 



