134 



TH. IIlOR'l I;AIII.. M.-N. Kl. 



af alkoholerne. I saa henseende har siden de første aar af indeværende 

 aarhundrede isærdeleshed magnesiumalkylerne været af betydning. 



Opbygningen a f kulstofforbindelser i planteorganismen beror vel, 

 som isa^r Baeyer har gjort sandsynligt, væsentligt paa kondensations- 

 processer, og man har kunnet synthetisk fremstille mange plantestofifer, 

 saaledes de vigtigste plantesyrer som oxalsyre, ravsyre og deraf igjen 

 a;blesyre og vinsyre o. s. v. ; vi har allerede nævnt synthesen af sukker- 

 arter; kunstigt vanillin kjender man siden 1872, og vi har ovenfor hørt 

 om synthesen af alizarin og indigoblaat. Man har begyndt paa kun- 

 stig fremstilling af alkaloider, saaledes koniin (Ladenburg 1888), og 

 man er godt paa vei med atropin og kokain. Man har ogsaa erkjendt, 

 at de vigtigste alkaloiders modersubstants er at søge i pyridin og 

 kinolin. 



Af dyriske stoffers synthèse kan mærkes kreatinets (1869)^ samt 

 urinsyrens (i slutningen af 80-aarene). Den sidstnævnte substants hører 

 sammen med xanthin, guanin og andre forbindelser, som man siden 

 Emil Fischers undersogelser (1896) sammenfatter som purinderivater. 

 De i fysiologisk henseende saa vigtige æggehvidestoffer er vistnok i den 

 nyere tid blevne baade bedre definerede og mere systematisk inddelte, 

 men undersøgelserne om deres kemiske konstitution beskjæftiger sig 

 endnu kun med deres spaltning ; man søger at isolere byggestenene, 

 hvoraf disse komplicerede molekyler er opførte, men er endnu ikke naaet 

 saa vidt, at man kan gaa den synthetiske vei. Imidlertid har man alle- 

 rede synthetisk fremstillet mange af spaltningsprodukterne, der gjennem- 

 gaaende er a-amidosyrer, og Fischer har naaet til, ved sammentræden 

 af saadanne, at fremstille s.k. polypeptider, der vistnok endnu er mole- 

 kyler af langt enklere bygning, men som dog allerede synes at vise en- 

 kelte af de for æggehvidcstofiferne karakteristiske forhold. 



En gruppe æggehvidestofferne nærstaaende, høist eiendommelige, 

 ved deres virkninger karakteriserede stoffer, de s.k. enzymer har i den 

 nyere tid særlig tildraget sig opmærksomhed. Naar vi skal omtale disse, 

 maa vi imidlertid først gaa noget tilbage i tiden. 



Den gamle lære om generatio spontanea var i begyndelsen af 

 60-aarene endelig bleven omstyrtet af Pasteur, som godtgjorde, at 

 der indeholdes mikroorganismer i luften, samt at man ved tilstrækkelig 

 ophedning kan gjøre enhver substants steril (fri for levende spirer), og 

 at den sterile tilstand vedvarer, saalænge der ikke kommer luft til uden- 

 fra. Pasteur paaviste ogsaa, at de forskjellige slags gjæring, alkohol-, 



* Den skyldes Liebigs elev Jacob Volhard (f. 1834), professor i Halle. 



