136 TH. mORTDAHL. M.-N. Kl. 



paavirkning af den levende gjærcelle. Ved at udpresse .saften af gjær- 

 ccllcrne lykkedes det at faa frem det i disse indcholdte enzym, zymase, 

 der bevirker alkoliolgjæringen. Foruden de fra ældre tider kjendte, som 

 emulsin, diastase, pepsin og lignende, for største delen spaltende enzy- 

 mer, har man i den nyere tid paavist tilstedeværelsen af mangfoldige 

 andre, der er meget udbredte saavel i dyreriget som i planteriget. Vi 

 vil her alene minde om de s,k. oxydaser, der overfører surstoffet paa 

 dysoxydable stoffer som æggehvide, fedt og kulhydrater, der ved legems- 

 temperaturen ellers ikke angribes af almindeligt surstof. De virker enten 

 direkte (oxygenaser) eller gjennem spaltning af vandstofhyperoxyd (kata- 

 laser). Alle disse forskjellige enzymer synes at have den allerstørste 

 betydning for de fysiologiske processer og for livsprocessen idethele- 

 taget. 



De dage er forlængst forbi, da Lie bi g maatte beklage sig over, at 

 kemien og dens laboratorier ikke blev ligestillede med de øvrige 

 videnskaber og akademiske institutioner. Allerede før en menneske- 

 alder var hengaaet, var forholdet blevet et ganske andet. En frem- 

 trædende betydning fik bygningen af laboratorierne i Bonn og Berlin, 

 der i den sidste halvdel af 60-aarene opførtes efter A. W. Ho fm anns 

 planer; de var de første, som fik det fuldt ud moderne præg, og de har 

 været det oprindelige mønster for alle de mangfoldige laboratorier, som 

 derefter blev indrettede overalt i alle civiliserede lande. De fleste af de 

 i 60- og 70-aarene byggede laboratorier er nu blevne altfor smaa, saa 

 man har maattet udvide dem eller erstatte dem med nye. De af Hof- 

 mann byggede laboratorier blev i sin tid anseede for meget store, der 

 var 60 arbeidspladse i Bonn og 70 i Berlin; men det nye Berlinerlabora- 

 torium, der opførtes 1897 — 1900 under Emil Fischers ledelse, har 

 ikke mindre end 240 pladse, 144 i den anorganiske og 96 i den orga- 

 niske afdeling. Man har ogsaa indrettet laboratorier for mere specielle 

 øiemed eller særskilte grene af kemien, navnlig for den fysikalske kemi. 

 — Foruden ved universiteterne har man ogsaa undervisningslaboratorier 

 ved de forskjellige tekniske høiskoler. Man havde vel allerede nogle 

 ældre saadanne, som école polytechnique i Paris (1794), den polytek- 

 niske læreanstalt i Kjøbenhavn (1829) og enkelte tyske, men det var 

 dog først det i 1856 aabnede polyteknikum i Zürich, der fik mere al- 

 mindelig betydning, og det har ogsaa været det oprindelige mønster for 

 de europæiske høiskoler, der danner særskilte, af universiteterne uafhæn- 

 gige anstalter, medens de amerikanske gjerne henhører under universi- 



