22 AXÜI- JülIANNKSSLN. M.-N. Kl. 



xæsciitlit? betinget at' det stigende Antal af Uwdslald paa (jiiind af -Gastro- 

 entcritc«. Medens saaledes Dødsfaldene aC Hnn\ under r Aar i 1903 var 

 12506 af 93 824 levende finlie liorn, med 3812 Dodstald at Ciastroenterit, 

 Imclaldl <ier i 1 ^(^4 hlandl 95667 Le\t-ndetodte 13:^91 Uodstald, Incjraf 

 4252 at ( iasti"i>eiUerit. 



Aarsa,u,fn til dette beklagelige l'"()i-b()ld seiger Fortatterinden i den 

 ()nista:ndiglied, at l)i-\sliia'ringen er saa alttor lidet iidbr(,-flt i Landet. 



Den storsle Dodeliglu'd blaiidt Spu-dbnrn i de hei' niiiliandled(' Lande 

 t<)i-ek(iinniei' i Preussen, lu nr Dodstaldene at" disse .Sygdcjnime udgjør over 

 1 lal\|)ai'len at" samtlige Dodstald, medens de i Italien kun udgjør ^ og i 

 Norge endog blot 1, at" samtlige Dødsfald. Det er dog at beniærke, at 

 »Kramper- og ^>Atroti repræsenterer o\er 1 lahparten at" de Dødsaansager, 

 dei- for l'icussens Vedkommende ei- henfurt under ICrnæringssygdonime- . 

 Det \ilde sandsynligvis deit"or have været rigtigere, om man ha\de kunnet 

 o\ert"ore en Del at" de mange Krampe«tilfælde til de øvrige Grupper, 

 idet det \ iser sig, at i Berlin, Inor Spædbarnsdødeligheden o\-erhovedet 

 er noget støne end i den preussiske Stat som Helhed, er der noget 

 læri-e Tilfælde at" Ernæringssygdomme. 1 denne By, hvor \el Angivelsen 

 af Dodsaarsagerne maa antages at ha\e \ æret nøiagtigere end gjennem- 

 snitlig ellei-s i Preussen, t"aldt ogsaa kun 1, eller ', af de til Gruppe I reg- 

 nede iXarsager paa »Kramper^< og Atroh . hiiidlertid er Forskjellen 

 mellem Preussen og Berlin Inerken med Hensyn til den samlede Spæd- 

 bai-nsdodelighed eller med Hensyn til Gruppe 1 saa stor, at Tallet t"o|- 

 denne Gruppe for Preussens Vedkommende kan antages at \ære meget 

 t"or lK)it sammenlignet t". Fx med Norge. 



1 l\is man nemlig antager, at Ernæringssygdommene i Preussen staar 

 i det samme Forhold til samtlige Dodsaarsager som i Berlin, h\or de 

 næ\nte Svgdonune udgjør 48.2 pCt. af alle Dodsaarsager, \ilde man som 

 Tallet paa Dødsfald blandt Spædbørn af Frnæringssygdomme i Preussen 

 faa 947 af 10 000 Levendefødte istedetfor 1126. 



Men ogsaa det paa denne Maade fremkomne Tal er, som man \il se, 

 betydelig hoiere end Nordens og Italiens Tal. 



I denne Forbindelse kan det ogsaa \'ære af hiteresse at heinise til 

 en label i Wiirzburgs Afhandling^. Af denne Tabel \il sees, at af 

 10000 Lexendetødte i Preussen i Aarene 1875-77 deidc i iste Lexeaar 

 ialt 2063, deraf 11 11 af »Brechdurcht"all und Diarrhoe, Krampte und 

 Atrophie« (heraf igjen 858 af >Krämpfe« og 102 af >: Atrophie-), 304 



' A. St. S, 32-35. 



