ig2i. No. 9. 



KALKTLFSTCDIER I GL'DBRAXDSDAl.EN. 



elven etterhaanden har gravet sig ned og tbrskjovet sig i vestlig retning. 

 Saaledes fortæller traditionen at man i „gamle dager" paa gaarden X'eikle 

 fik vand fra kalktufkilden hoit oppe i Leinebakkene, ved hjælp av træ- 

 render. Husene paa Veikle laa dengang lavere end i nutiden, men selv 

 under denne forutsætning vilde det i vore dager være umulig at lede van- 

 det paa den nævnte maate. Det hele forutsætter at lerbakkene hadde et 

 meo-et slakkere forlop og skraanet jevnt ned mot Veikla, som antageligvis 

 oo-saa o-ik mere ost og nærmere gaarden end nu for tiden. Et 

 andet fænomen som peker i 

 samme retning, er navnet 

 „Fagervold" paa en liten plads 

 ved foten av Leinebakkene 

 (sees paa fig. 3). Ingen vilde 

 nu for tiden falde paa at kalde 

 denne eiendom med et saadant 

 smukt navn; jordveien er alt 

 andet end fager. — 



Ogsaa sidebækken Borju 

 har foranstaltet lignende kata- 

 strofer. Ifolge gaardbruker Ole 

 O. Knipen, Roen, skal der mel- 

 lem Leine og gaarden Krok ha 

 ligget en eiendom som er helt 

 forsvundet ved jordskred. Og- 

 saa i vore dager gaar der 

 h\er vaar i sneløsningen smaa 

 skred i hakkene, hvilket for- 

 ovrig ikke forhindrer folk i at 

 dyrke dem op. 



I lerbakkene kommer grundvandet frem paa en række steder som is- 

 kolde kilder, specielt nord for gaarden Roen og op for pladsen Knipen. 

 At moræneleret er sterkt kalkholdig kan man straks se paa den rike 

 vegetation i dalsiden; specielt er Gyniiiadriiia coiiopca, som i juli er sterkt 

 fysiognomisk fremtrædende paa fugtig bund, en god kalkbundsindikator. I 

 denne del av Gudbrandsdalen har vi adskillige kalkforende bergarter', og 

 det er da disse som i forste række har leveret materialet til moræneleret 

 i Leinebakkene. Man finder ogsaa kalksten blandt blokkene i leret. 



Det er for saavidt ikke merkelig, at vi her ogsaa finder flere kilder som 

 i tidens lop har avsat store mængder med kalktuf. Paa det vigtigste 

 tufifindested dannes der i nutiden ringe mængder med mosetuf. Dette er 

 ogsaa tilfældet paa en lokalitet nede i Borjus canon; her dækker tykke 

 kaker av mosetuf [Mollia (rnigiiiosa) bergvæggen over en kortere strækning. 

 Ifolge BjoRLYKKE ( 1905 1. C. p. 213I skal der i denne dalside anstaa „kalk- 



Fi«;. 2. Lerbakkene ostenlbr Leine, mellem Roen og 



Knipen. Utsigt mot nord fra jordet paa Veikle. Elven 



Veikla loper i dalens bund (fra hoirel. 



Juli 1 9 19. Xordhagen tot. 



Cfr. BjoRLVKKES store arbeide ( 1905I. Aarstallene henviser til litteraturlisten bakerst i boken. 



