içai. No. 9. 



KALKTUFSTUDIER I GUDBRANDSDALEX. 



17 



tuf^ Men i almindelighet er de sedentære lag meget karakteristiske, med 

 ortotropt orienterte skud og andre sikre kjendetegn. For utredningen av 

 vegetationens historie er den slags horisonter meget vigtige, idet man her 

 kan finde rester av urteagtige planter, som jo visner sukcessivt ned uten 

 bladfældning og under vanlige omstændigheter raatner væk meget raskt, og 

 som derfor helt naturlig mangler i sedimentære lag. Et par av Leinetuflfens 

 lag er i denne henseende meget interessante. Meget ofte begynder en kalk- 

 tufavsætning med sedentære 

 lag (mosetuf) og fortsætter 

 som sedimentær a\-leiring. 

 Men dette er slet ikke altid 

 tilfældet, hvilket vil fremgaa 

 av profilene i nærværende 

 avhandling. Imidlertid gir og- 

 saa de sedimentære lag i 

 Leinetufifen utvilsomt et ad- 

 ækvat billede av vegetationen 

 paa stedet, netop fordi kilden 

 kommer ut av jorden og saa- 

 ledes ikke kan ha transportert 

 plantedeler langveisfra. Dog 

 vil selvfølgelig den slags ting 

 kunne ske under sneløsningen 

 eller i flomtider. 



Som i forordet nævnt 

 lykkedes det mig med bistand 

 av en gammel mand som i 

 1 89 1 assisterte Blytt, at ut- 

 finde noiagtig det sted hvor 

 Blytt optok sine to profiler-. 

 Disse laa like i nærheten av 

 hinanden i overkanten av den 



gamle bygdevei som skraar o\-er tuften. Blytts profiler kan meget smukt 

 indpasses i min serie og utfylder et hul i denne. 



For fuldstændighetens sk3id, og for at man skal faa det rigtige ind- 

 tryk av hvor lovmæssig tuffen er opbygget, skal jeg i det folgende beskrive 

 alle de opmaalte og undersøkte profiler. Fremstillingen vil ogsaa vise hvilke 

 fuldstændig misvisende resultater en mere overfladisk undersøkelse kunde 

 ha ført til, idet en hel del av tuftens mere perifere profiler tilsynelatende 



Fig. 6. Den ovre del av Leinetuft'en. Kilden kommer 



frem av jorden overst mellem buskene, som skjuler 



stenroisen. Billedet er tat efter grøftens gjenkastning. 



Nordhagen foto, 6te oktober 1920. 



' Jeg agter ved en anden anledning at komme tilbake til sporsmaalet om kalktutfenes 



genesis. I de senere aar har tyske forskere tildels git vigtige bidrag til tufutskillelsens 



mekanik. 

 2 Manden fortalte ogsaa at da „han kom ned til det tredje laget i tuften, fandt Blytt 



en plante som han kaldte Dryen (^- Dryas)". 



Vid.-Selsk. Skrifter. I. M.-N. Kl. 1921. No. 9. 2 



