42 KOLK NOKDIIAf.KN. M.-N. Kl. 



ikke iiiiilii;, iicppc engang nf)g(n sikker slegtsbestemmelse; dertil er frag- 

 iiRiitcne altfor lite utpræget. I Skandinavien findes der baade Cham og 

 Ni/r/Ia-'tWtcr som gaar ganske hoit over havet (Rai{KNI{Ohst 1. c). 



Ellers er /'.([iiiscliiiii v(\yi(\!^(üuiii Nllcrsl karaktd-islisk for denne- underste 

 mosetuf. Overalt træffer man avtryk og hulheter efter dens stængler, ofte 

 i tætte masser. Av landsnegler fandtes Coniiliis fulviis Müll. 



Alt i alt niaa man anta at lerbakken ved Leine ved tufavsætningens 

 begyndelse har været klædt med en svulmende, meget fugtig mos matte 

 indenfor det av bækken overrislede omraade. I denne mosmatte har der 

 vokset Marchnuiia polymorplia (cfr. profil XX), Characeer^ og Equisetum 

 variegatiiiir, nuiligens var der et krat av Saliccs (ialfald har trær eller 

 busker været tilstede), eller kanske spredte vidjebusker. I Jesuten kan man 

 være sikker paa at en række med græs og urter ogsaa har holdt til paa 

 stedet (f. eks. subalpine Cariccs, EpilohiiiiiKwitiv o. s. v.), saaledes som til- 

 fældet er med den subalpine kildevegetation i nutiden. 



Ovenpaa dette aller underste sedentære tuflag kommer der i flere pro- 

 filer mere kompakte, grovere mosetuffer, som hovedsakelig synes at være 

 dannet av Ainblystegiiiiii falcatimi (Blytt 1892 1. c). Andre steder findes 

 mere sprøde smuldrende mosetufpartier. Farven er gjennemgaaende rodlig 

 eller gulhvit i motsætning til den underste graagronne bænk (renere kalk). 

 I de øverste profiler IX og X i venstre serie møter vi et ganske kompli- 

 cert bygget mosetutkompleks. Her kommer nemlig øverst en halvsedimen- 

 tær, av avvekslende gronlige og gule lag bestaaende sone med tydelige 

 bladrester av Bctitla odorafa, Popitliis trciiiula og Saliccs, hvilket viser at 

 disse trær og busker har været tilstede næsten helt fra tufavsætningens 

 begyndelse. At de mangler i det allerunderste lag (cfr. dog kvistavtrykkene), 

 kan som ovenfor antydet bero paa at denne sedentære, porøse horisont 

 ikke egner sig for opbevaring av myke eller flate, avfaldne plantedeler. 



En ganske stor overraskelse møter os i dette sedentære mosetuf kom- 

 pleks's alier øverste parti, nemlig den undre Dryashorisont. Denne 

 mangler i flere profiler, specielt i den del av tuften hvor Blytt foretok 

 sine undersøkeiser, hvilket jeg selv ved mine gravninger har erfaret. Og 

 nedenfor kjoreveien finder vi heller ikke Djyas paa dette sted i lagræk- 

 ken, men en smal horisont med anrikning av Salix arbiiscula, som dog 

 utvilsomt korresponderer med den undre Dryashorisont hoiere oppe i bak- 

 ken. Dette nivaa er for saavidt av en anden valør end den høiereliggende 

 „Dry as tuf", som for det første er meget mægtigere og markert, og som 

 desuten er av helt generel natur. 



' Eventuelt i mindre kulper med aapent vand. 1 naturparken ved Sylene findes Nitclla opaca 

 paa denslags lokaliteter i 700 m. hoide. 



