M4 



KOI.K NORDHAOKN. 



M.-X. Kl. 



.sl:i<IUiH( 11 \ isci' h.'iadc avsætnin^cnc \■^:(\ I.cirif o^ Ciillchii I ing\olri 3 t^'dc- 

 lig'c opsxiiliniiini;«!- ;i\- de \iiksoiiiiiic kilder og 2 avhrud i avsætningen. 

 Overenssteinnielscn med l<ii\niyrlV)r.sUningen.s resultater og de marine av- 

 Iciringcrs vidncshx rrl cv likclcdes paafaldende. 



All i all iiiaa man ogsaa indromme, at klimavekslingsteorien paa en 

 iiUimgcn iiiaalc t'orniaar al lose alle disse stratigrafiske problemer. \'i har 

 \\)\- liden ingen anden arbeidshypotese som er bedre'. Og akcepterer 

 man ikke denne forklaring, blir Gudbrandsdalens kalktuffer en eneste 

 lang række av s po rsm aalstegn, en ind\iklet serie av merkelige og 

 uforklarlige, men lo\'mæssige vekslinger. 



jeg stiller mig skeptisk overfor mange av de konsek\enser som Blytt 

 i sin lid trak av sin teori. Saaledes tror jeg at hans floristiske grupper 

 tildels er gro\e skemaliseringer, og al \oi- flora ogsaa gjemmer problemer 

 som Bi.YTT ikke var opmerksom paa. I Ians plantevandringslære indeholder 

 sikkert ogsaa store overdrivelser og mange ensidige synsmaater. 



Men luad der for undertegnede i denne forbindelse staar som hoved- 

 saken, er selve k 1 i ni a \- eksl i ngslæren som kvartærgeologisk arbeids- 

 hypotese. Til trods for de mange divergerende opfatninger som her ogsaa 

 gjor sig gjældende, maa man dog indromme at denne fremdeles er et 

 aktuelt centrum — eller stormcentrum - i nordisk kvartærgeologi^. 



Korrelation. 



' Cfr. Sandegrens oversigt over svensk kvartærgeologisk forskning i sidste hefte av 

 Geol. Foren. Förh. Stockholm rgai, hvor den Blvtt-Sernanderske teori og dens 

 store betydning beljs'ses paa en udmerket maate. 



2 Henrik Printz har i sit netop publicerte store arbeide over „Th3 vegetation of the, 

 Siberian — Mongolian Frontiers" (I. c.) git en række interessante oplysninger om klima- 

 tiske forandringer i de angjældende trakter av Asien i nutiden (forskvvninger i steppens 

 utbredelse paa skogens bekostning som en folge av klimaets utvikling i tor retning). 

 Printz synes ogsaa at ville soke forklaringen herpaa i Blvttsk retning, og hans arbeide 

 turde faa betydning for diskussionen om den „subboreale" periodes klima og plantevekst. 



