I r8 KOLK NORDHAOr.N. M.-.\. Kl. 



mil fra de naiiix sic loickoinstcr l)aa(lc i ost o^ vest', l-'ra Alijcrne er 

 lignende luiid (liokeblader) Ira en ra-l<l<e bræer omtalt i Schkötkus „Das 

 Pflanzenleben der Alpen" (p. 738). Fx-kjendt er ogsaa „salthaglen" paa 

 Gotthardt i 1870; de saltkrystaller som lier taldt til jorden (op til 0,76 gr.l, 

 maa mindst ha j^assert 250 à 300 km. s xeilaii^^d»- ItVa (icnna eller Venedig), 

 kanske betydelig længer. Ytterst interessant ( r likeledes Kf:r.\krs oplys- 

 ning (Pflanzenleben I, 1888 p. 36) om, at han i alle de prøver av „rød 

 sne" som han har ii n d c is o k t fra A I p e i" n e s gletschere, har 

 fundet pollen a \- fo r s k J c 1 1 i ge naaletræM". -- Fordi om furupolien 

 er llindet i bladtiiffen ved Leine, er det forhastet at trække den slutning, 

 at træet har \okset i nærheten. Blomsterstøvet kan med opstigende luft- 

 strømmer være kommet længer nedenh-a dalbunden, kanske langveisfra^. 



Spørsmaalet om der i Skandinavien har været en almindelig „bjerk — 

 asp-periode", saalcdes som Steenstrup oprindelig antok, er i den senere 

 tid h\'p|:)ig diskutert. 



Stkenstrups opfatning (1842 1. c.) synes nu mere og mere at maatte op- 

 gives. Allerede i 1894 undlot Sernander i sine „Studier öfver den got- 

 ländska vegetationens utvecklingshistoria" at medta nogen bjerk -asp-tid 

 for denne o, da han ikke fandt beviser herfor i Gotlands myrer. Hoops 

 fremhæver i 1905 med bestemthet at hverken i Nord- eller Mellem-Europa 

 hai- bjerk og asp alene været dominerende efter isens avsmeltning, men 

 furuen har fulgt like efter de nævnte træsorter, ialfald ubetvdelig senere. 

 L. VON Post mener paa grundlag av pollenanalyser helt at maatte stryke 

 bjerk — asp-perioden i det sydlige Sverige (191 8 1. c.l. Og helt nylig har 

 K. Jessen for Sjællands vedkommende hævdet at „Rene Birke — Bævreasp- 

 skove i den Forstand, at Skovfyr manglede i dem, synes ikke at have 

 været eneherskende i Nordostsjælland. Baade makroskopiske Rester og 

 anseelige Mængder af Pollen af Fyr er fundne saa d3'bt i den alluviale 

 Gyttje som til nogle faa cm. fra Dryaslerets Overkant" (I. c. p. 221 1. Holm- 

 SENS nye undersøkeiser i Norge synes ogsaa, saavidt jeg har kunnet erfare 

 av de foredrag han har holdt, tildels at gaa i samme retning. Baade Holm- 

 boe (1903) og Wille (1915) opforer imidlertid en „Bjerkeperiode" for 

 Norge. 



Da det Steenstruplanske skema ogsaa i andre henseender ikke 

 synes at svare til de faktiske forhold (von Post i 9 18 1. c), er der ingen 

 grund til at holde paa det. Men jeg tror dog, at Gudbrandsdalens 

 tuffer paa dette punkt taler et sprog som ikke helt kan negligeres. Der 

 synes i det centrale Norge virkelig at ha været en bjerk — asp-periode. 



' Konservator J. Lid, Kristiania, har meddelt mig, at han flere ganger har konstatert at 

 lovblader blaaser over fra Hardanger til Voss. 



2 En pollenundersokelse av den slaggagtige mosetuf (allerunderste horisont ved Leine), 

 bragte uhyre sparsomt bjerkepoUen for dagen, og i de 10 præparater (dækglas 18 X 

 t8 mm.) som blev gjennemset, fandtes kun et eneste pollenkorn av furu. Dette kan 

 skyldes forurensning og kan ialfald ikke tillægges nogen avgjorende betydning. 



