140 



KOLK NORIJIIAGEN, 



M.-X. Kl. 



Trivia cnropœa og en mænj^dc andre sydlige typer ogsaa Solecurtus can- 

 didits Rkn. Dr.sir., en niiisling sdhi nii for tid(.-n ikke findes nordenfor den 

 Irske Sjo (N<)ki)1i.\(,i'.n 1917 I. c). Dette og andre tidligere fund i de norske 

 marine avsætninger viser hvilke voldsomme forandringer og forskyvninger 

 vi har at regne med i havets dyreverden i postglacial tid. Og landfloraen 

 har gjennemgaat tilsxarende, om ikke større ændringer (cfr. Andersso.n 

 1902 1. c., Sernandek 1908 1. c, Mai.mstköm 1920 1. cl. 



En række med plantearter 

 av sydlig eller sydostlig, varme- 

 kjær og kontinental type, som 

 nu har sin nordgrænse i Gud- 

 brandsdalen paa gunstige loka- 

 liteter (sydskraaninger med 

 kalkholdig og ter bund) er 

 utvilsomt at opfatte som relikter 

 fra subboreal tid. Dracocepha- 

 liiiii Riiyscliiaiia og Brachy- 

 podium piiniafiini (fig. 42 og 

 43), to arter som Sterner 

 (i 92 1 1. c.) specielt har studert, 

 horer til denne gruppe (cfr. den 

 specielle del p. 9). Den sidste 

 sætter ikke moden frugt ved 

 Leine, saavidt jeg har kunnet 

 konstatere; men den har rik 

 vegetativ formering. Da Leine- 

 bakkene i nutiden huser saa 

 mange rariteter, maa man anta 

 at de i subboreal tid hadde en 

 meget interessant vegetation. 

 Fig. 42. Dracoccphaliuu Riiyscliioiia i Skandinavien. Desværre er der ikke opbe- 



Efter Sterner (192 i). For Norges vedkommende er y året hverken tuf eller andre 

 voksestedene sammenstillet av R. Nordhagen. Dette _ . 



gjælder ogsaa Brachypodiir.u piinmtum. reStCr fra dette tidsrum'. 



E. Den subatlantiske tid. 



Den merkelige Alnus-tuf og gruskeglen ved Gillebu vidner om store 

 forandringer efter den subboreale tid. Fugtige orekrat lik de nuværende 

 har udmerket Leinebakkene, men furuen har dog fremdeles været tilstede. 

 Gillebutuffen fortæller intet om vegetationens karakter i Oier under denne 

 periode. 



' Jeg har tidligere omtalt de divergenser og vanskeligheter som knytter sig til beteg- 

 nelsen „subboreal". Noget bidrag til denne periodes tidfæstelse kan kalktuffene i Gud- 

 brandsdalen selvfolgelig ikke levere. 



