IIAI.HJAN I'.KVN. M.-N. Kl. 



(k- egentlige kvæner. jeg sk.il rlcifor ganske kortelig gjøre rede for hvilke 

 andre finske folketyper (\c\- i denne forbindelse kan bli tale om. 



Vestlinnene eller de egentlige (inner hoi- i det sydvestlige hjorne av 

 l'inland. Iilandt alle linlaiidtrc har disse den største legemshøjde (168,6 cm.) 

 og (\cn laveste ce|)lialindc.\ (79,91; de er ogsaa de mest lyshaarede og blaa- 

 øiede av alle finnci-. 



Taxastcncs niiddcllioidc er 167,8 cm. og deres cephalinde.x 80,9; de er 

 litt hoiere end vestHnnene, men lysere end karelene. Og disse sidste staar 

 igjcn i enhver henseende midt mellem kvæner og tavaster. Vi finder altsaa 

 her igjen den samme paralellisme som vi saa godt kjender fra Norge. Til 

 stor legemshøide svarer relativt langt hode, lyst haar og lyse øine, til liten 

 legemshøide kortskallethet, mørkere haar og mørkere øine. Den nuværende 

 rent finske befolkning i Finland er altsaa opstaat ved at en lys blok paa 

 ca. 80,6 ^Vo er blandet med en mork blok paa 19,4^0, sier Westerlund. 

 Det lyse element tilhorer efter Westerlunds mening den nordiske race; 

 det mørke element skyldes for en væsentlig del tilblanding av lapper, mener 

 han. Men netop herfor har ogsaa sammenligningen mellem den finske og 

 den vestnorske befolkning saa stor interesse. Ogsaa den vestnorske befolk- 

 ning er jo tydeligvis opstaat ved at den nordiske race er blit blandet med 

 et mørkt element, og blokkenes gjensidige størrelse er i Norge omtrent 

 som i Finland. For kvænenes vedkommende er der ingen grund til at 

 tvile paa at det mørke element hovedsagelig skriver sig fra lappene. 



Her i Norge er det bet^'delig vanskeligere at si noget bestemt herom. 

 De hittidige undersøkeiser har nærmest pekt i den retning, at det mørke 

 element skriver sig fra den mellemeuropæiske alpine race, og derfor er det 

 av stor interesse at foreta en sammenligning mellem den vestlandske brachy- 

 cephale befolkning og den nordiske, h\or det brachycephale og mørke 

 elements etniske oprindelse ialfald for en del kjendes. 



Naar begyndte, saa kvænene at komme til Norge? Amlwd Hellaxd 

 mener at de første kvæner kom til Norge for noget over 200 aar siden. 

 Andreas M. Hansen mener de begyndte sin indvandring til Norge omkring 

 aar 1600, altsaa for vel 300 aar siden. I hvert fald kan man vel anse det 

 tor utvilsomt at nogen nævneværdig indvandring av kvæner forst er fore- 

 gaat i de sidste 2 à 300 aar. 



Ganske anderledes vanskelig er det at bli klar over naar lappene kom 

 til Norge. Andreas M. H.ansen mener at lappene første gang er kommet 

 til Finmarken mellem 1 100 og 1300 e. Kr. Og de skulde da neppe \'ære 

 kommet til Troms fylke for ca. 100 aar senere. M.antegazza og Sommier 

 angir lappenes legemshøide for voksne mænd til 152,4 cm. og for kvinder 

 til 145,0 cm., VON DCben og Humboldt angir 150,0 cm. Om deres an- 

 tropologi foreligger der desværre kun meget mangelfulde oplysninger. Til- 

 dels ogsaa meget motstridende. Fnkelte angir cephalindex til 83,5 (von 

 Düben), andre til 85,2 (Virchow), atter andre til 86 à 88 (Ripley, Deniker). 



