921. No. 20. 



tromS fylkes antropologi. 



19 



Som det fremgaar av tabel 7, har jeg blandt samtlige undersokte fundet 

 388 (58,5 '^ 0) blaaøiede, 133 (19,9^0) med h-st meierte eine, 57 (8,9^0} 

 med morkt meierte eine, 52 (7,8^,01 med l^-sebrune eine og 32 (4,9*^0) 

 med mørkebrune eine. Sammenholdt med hvad man hnder andre steder i 

 Skandinavien, maa altsaa denne befolkning kaldes morkoiet. 



Tabel 8. 



Endnu rikere materiale til sammenligning faar man hvis man neier 

 sig med 2 grupper: i. blaa- og graaøiede, 2. meierte og brune oine. Græn- 

 sene mellem h'st meierte, morkt meierte og brune oine er ogsaa saa ube- 

 stemte at man ved denne inddeling faar et sikrere grundlag at b3'gge paa. 



Tabel 9 . 



1 roms 

 tvlke 



S.indrc^ 

 Sondmo 



Xi.laro 



I.ai>i)!anti 



Vester- 



botten 



Blaa og graa oine .... 

 Meierte og brune øiue . 



41,5 



44-3 



69.5 

 30Ô 



06,7 

 33-3 



55.9 

 44-1 



60, 1 

 39.9 



Men som man vil se av begge de ovenstaaende tabeller, har vi baade 

 i Norge og i Sverige distrikter med en mere morkoiet befolkning end denne. 

 Specielt er det av interesse at lægge merke til at Søndre Sondmor, hvor 

 der slet ikke findes og heller ikke i historisk tid har eksistert lapper, 

 har en mere mørkøiet befolkning end den med lapper sterkt opblandede 

 befolkning i Troms fylke. 



Der er derimot med hen.syn til øienfarven meget stor forskjel paa de 

 forskjellige distrikter. De to lyseste herreder er Bardu og Maalselv og 

 Malangen. I disse distrikter fandt jeg i alt 70,2^,0 blaaøiede, 21,8^/0 

 med lyst meierte eine, 4,8^0 med morkt meierte oine og kun 3,2^ O med 

 lysebrune eine. Disse tal svarer omtrent til hvad man finder i de lyseste 

 distrikter i Norge og Sverige. Befolkningen i disse herreder er for en 

 væsentlig del indvandret fra Østerdalen. Det har derfor en stor interesse 

 at sammenliene disse tal med Inad man finder i Nordre Osterdalen. 



