1921. No. 20. TROMS FYLKES ANTROPOLOGI. 37 



Mantegazza Og Sommier fandt hos fjeldlappene at cephalindex gjen- 

 nemsnitlig var noget over 87. Den laveste index de fandt hos nogen voksen 

 niandhg lap, var 82, og den hoieste var 95. Av de 56 voksne mænd som 

 deres serie omfatter, hadde 32 en index paa 88 eller høiere og kun 23 

 en index paa 87 eller derunder. Sammenholder man disse tal med hvad 

 jeg har fundet i Troms fylke, og med hvad der ellers er fundet i de mest 

 brachycephale distrikter i Norge, vil man finde folgende : Fra Troms fylke 

 har jeg i alt 21 mand med en index høiere end 88,0, det blir i alt 2,7 ^/o 

 av samtlige undersøkte. 



I de Sterkeste brachycephale Vestlands-distrikter, til eks. i Møre fylke, 

 hvor man ikke vet av nogen tilblanding av lapper i historisk tid, har jeg 

 kun fundet 0,5^,0 med en index 88,0 eller høiere. Differensen mellem 

 disse to tal kan man vel da med tryghet tilskrive lappenes indflydelse i Troms 

 fylke; det utgjør i alt 2,2^/0. I Mantegazzas serie hadde, som nævnt, kun 

 23 mand en index høiere end 88,0. For Troms fylkes vedkommende skulde 

 dette utgjøre litt under 2 ^/0, og jeg kommer da til det resultat, at omtrent 

 4 ^/'0 av de av mig undersøkte har en cephalindex som skyldes arv fra 

 lappene. 



Men disse tal svarer selvfølgelig lite til det oprindelige forhold mellem 

 typene. Man maa jo ta i betragtning at hyperbrachycephali efter al sand- 

 synlighet dominerer over brachycephali, som igjen dominerer over dolicho- 

 mesocephali. — Der maa da blandt disse phænotypiske brachycephaler og 

 hyperbrachycephaler være en god del heterozygoter. Den dolicho-meso- 

 cephale gruppe har derfor været betydelig større end det fremgaar av 

 denne beregning. Og et tilsvarende fradrag maa der da gjores i de to 

 andre gruppers størrelse. Dette spørsmaal vil jeg nærmere behandle i et 

 følgende avsnit. 



4. Legemshøidens forhold til hodets dimensioner. 



Jeg har i Anthropologia nidarosiensis paavist at forholdet mellem hodets 

 dimensioner og legemshøiden ikke er noget fast og uforanderligt forhold. 

 Inden en relativt ren norsk befolkning kan man paavise at hodets længde 

 ganske vist tiltar med legemshøiden, men ikke proportionalt med denne. 

 Smaa folk har derfor et relativt længere hode end høie folk. Mos mænd 

 av 160 cm. høide utgjør hodets længde gjennemsnitlig 11,91 ^,0 av legems- 

 høiden. Hos mænd av over 190 cm. høide utgjør derimot hodets længde bare 

 10,37 ^'0 ^"^ legemshøiden. Hvis jeg nu undersøker hvorledes befolkningen 

 i Troms fylke forholder sig i denne henseende, da vil jeg begynde med 

 at gjøre rede for forholdet hos /appc/ic. Nu har man desværre ingen høie 

 lapper. De høieste lapper som jeg har kunnet skafte nogenlunde sikre 

 gjennemsnitstal for, har en høide paa 169 cm. Hos disse finder jeg at 

 hodets gjennemsnitlige længde er 18,40 cm. Hos en rent norsk befolkning 

 av denne høide fandt jeg i Trondelagen at hodets længde var bet3^delig 



