34 



Cchus macrof/nathus er opstillet efter en jordfuiideii Undcrkjæbe af en meget aldrende Ccbus; 

 Knoglen er noget svær; men Tændernes Størrelse er ganske sum sædvanlig hos C. fatuellus. Lnnd har 

 selv senere (i Fortegnelsen over Samlingen) henfort den paagjeldende I'nilerkjæbe til -Cebus aff. cirrhifero«. 



CalUtlwix chlorocnemis Lund or C. personaia Geoll'r. ; i Ydre stemmer den godt med Afljildninger 

 og Beskrivelser hos Spix (Simiarnm et Vespcriilionum Hrasiliensinm species novæ, 1.S23: pi. XII), Wied 

 (Beitriige /nr Naturgeschiehle von Itrasilicn, lid. Il, 1.S2G; ji. 1(17 — Hi; og Aldiildiiiigcn z. Naliir;.'. lirasilieris; 

 pi.) og Sehlegcl (Les Singes; Mnsénni des Pa\s Bas, lom. VII, ISTfi, p. 231). 



Callithrix primævns er opslillet olier en jordfnnden Ulnn , der neppe i nogel alMger fra ^7wrt af 

 Myretef! seniculus. 



'Mycetes ursinus Hiimh.« er den Form, der nn kaldi'S M. fiisrutt Kuhl. Baade M. ursinus og 

 M. fusens ere sikkert kun Former af M. seniculus. 



Vrotopitliecus kan ikke opretholdes som egen Sla;gt; den falder sammen med Kiii)des. Strengt 

 laget skulde Arten fra Lagoa Santa derefter kaldes Eriodes brasiUcnsis, et Navn, der dog vilde va're for 

 intetsigende; ogsaa Slægtens andre Foinier kjendes kun fra Brasilien. Del er foretrukket at give Arien et 

 Miyt" Navn, Eriodes pi-otnpithecus; Ordet I'rotopithccnn forl.jcner ikke at l'<nsvinde. 



3) p. 6. Om 3/2/ce/es-Artcrne især: 

 Schlegel: Les Singes; Museum des Pays Bas, tom. Vil, ISTCi; p. li:! — IHI. Ogsaa: 



Ilensel: Beitr. z. Kenntniss der Saiigelliierc Siid-Brasiliens; Alihandl. Akail Wissensch. Berlin, IS72; p. 12— 17. 

 I'elzelii: Brasilisehe Siiugethiere. Besullate von Joh. Nalterer's Bcisen in den .laliren IS17 Ids ts'Ah. /(jrd. 



hot. Ges. Wien, Beihefl ?.. Bd. XXXIII, ISS3; p 3— 0. 

 Wied: Iteilriige zur Naturgeschichte von Biasilien. Bd. II, 1.S2G; p. •l.'j — 73. 



*) p. G. Ved Siden af Eriodes aniclmoides opstiller man ofte E. liypo.xanihus som en egen Art. 

 Ben skal slemme noje med E. (iruilmoides undtagen i ikke licll ;\\ mangle Tommeinngeren, der endnu skal 

 være tilstede som en lille knoldl'ormel Stump; dog skal 'romniclen undertiden mangle paa den ene Haand 

 (Slaek: Monogr. of the prehensil-tailcd Qnadrumana; Proceed. Acad. Nat. Se. Philadelphia , 1S62; p. 513— al-l; 

 og Sehlegel: Museum des Pays Bas, tom. VII, 1S7G; p. ISi — 185). Der kan derfor vist ikke være Grund 

 til at skjelne den som Art. Ogsaa Slaek forener den med E. (irailinnides. 



'>) p. II. Om Mellemgulvets Leje og Indllydelse paa Hjertets Stilling: 

 Buge: Der Verkinzungsprocess am Rumpfe von IlalhatVeu; Morphol. .lalirb , l!d. IS, ISI12; p I.s.')— 324, 

 pi. Vll-X. 



••) p. 11. At det er Hjernens Slorrelse, der lietinger øjnenes fremadrettede Stilling hos Aber og 

 Menneske, og at Ojnenes Stilling betinger Næsens Indsnevring (en Mening, der er fremsat i Vidensk. Medd. 

 Naturbist. Foren. Kbhvn., 1,S8I; p. IS), synes indlysende. Topinard (La transformation du cråne animal en 

 erAne liumain; L'Anthropologie, tom. II, 1S9I; p. Gi9— G7.'j) har en noget anden Opfattelse: »Cbez les Singes, 

 un grand changement s'est opéré (i Forhold til andre Pattedyr), I'amorce cerebrale a fait placc au\ lobes 

 fronlaux, l'intervalle entre les denx orbites s'est agraudi; ees nrbites ne regardent plus en dchors, mais en 

 avanl; leur extrémité postérieurc, repousséc par I'élargissement de I'amoree cerebrale, a décrit un arc de 

 cerele en dehors et en avant dans le plan horizontal; l'apophyse orbitaire postérieure est devcnue exierne; 

 l'apophyse antérieure, sans bouger, est devenne interne« (1. c. p. GG-i). 1 denne Sætning ligger maaske den 

 rclle Mening, skjønt Udtryk som, at »rintervalle entre les deux orbites s'est agrandi» , og at »lapophyse 

 antérieure, sans bouger, est devcnue interne", ikke stemme med Virkeligheden. Men om Næsehulens mærk- 

 værdige Indsneviing og Sibenets Odelæggelse mellem Ojehulerne siger han ikke nogel i den Forbindelse; han 

 mener kun, at del er Mangel paa Brug, der er (irunden til, al "l'apparcil de l'olfaction diminue« (1. c. p. 0.")l). 



■J) p. 12. En af de nveste og fuldslændigste Oversigter over Primaterne sk\liles Flow er A Lydekker 

 (Maiiiniiils living ;iiid cMincl, ISOt); den slutter sii; temmelig noje lit Miv:irl's iMenislilliiiL; (i finskjcllige 

 Afliaiullinser om di' nulevende Primaters l!enti\^iiiim , isa'i i l'roeeed /ool. Sne. London |.Si;l-i;7, IS73, 



