55 



Foruden Arterne fra Lagoa Santa kjendes endnu omtrent 8 Arier, der slutte sig 

 meget nær til dem. 



Semiurus domesticus afviger fra Grymæomys cinereus i fwlgende ; 



Ydre. Meget mindre. Ansigtet langt. I Overlæben findes kun ét Indsnit paa 

 hver Side af Midlfuren. Øjet mindre. Øret betydelig lavere; den indbøjede /7e&-Udvæxt 

 fra Ørets Forrand meget større; ne.åve Anthelix-\5é.\æ\\. betydelig større; Antitragus mindre, 

 næsten manglende. Armen kortere og svagere; ingen fremstaaende Knold efter Os pisi- 

 forme. Haanden smal, næsten formet som hos Soreæ eller il/ws; Fingrene kortere, i 

 Hvilen ikke krogede; 3dje Finger længst; 4de betydelig kortere end hos G. cinereus , saa 

 at den er kortere end 2den; ote ogsaa betydelig kortere, saa at den er kortere end 1ste; 

 Haandfladens Trædepuder smaa, indbyrdes vidt skilte ; den indre bageste af de sædvanlige 

 sex mangler eller er smeltet sammen med den inderste forreste; Hudringene paa Fingrenes 

 Underside tydelige; Trædepuderne under Fingerspidserne smaa og smalle; Neglene kun 

 svagt buede. Foden lille og smal; Tæerne ere korte og kunne ikke spredes saa meget; 

 2den, 3dje og 4de Taa næsten lige lange, ote betydelig kortere; 1ste Taa kun lidt sværere 

 end de andre ; Fodsaalens sex Trædepuder ere alle smaa og indbyrdes vidt skilte ; Huden 

 mellem Trædepuderne og paa Hælen furet og grynet- tavlet; Hudringene paa Tæernes 

 Underside tydelige ; Trædepuderne under Taaspidserne smaa og smalle, ogsaa paa Tommel- 

 taaen. Halen neppe halvt saa lang som Kroppen; Spidsen i Hvilen neppe kroget nedad 

 og dens Underside kun nøgen paa et ganske ubetydeligt Stykke; Halens Skæl rektangulære 

 og ordnede i Ringe. {Penis synes væsenlig at være som hos G. cinereus.) (Patterne ere 

 ordnede næsten ganske som hos G. cinereus.) Halens Hudfarve lys. 



Legemets Haar meget kortere og ikke uldne. Varbørsterne svagere. Øret tættere 

 klædt med Qne korte Haar. Hælen ikke haarklædt. Halen skællet næsten til Grunden ; 

 Halens Haar længere og stærkere, saa at de næsten skjule Skællene. — Oversidens Farve 

 er gulgraa mad lidt brunlig Tone; Undersiden er rodlig-hvid; Grændsen mellem Over- og 

 Undersidens Farve endnu utydeligere ; Næseryg, Pande og Egnen om Øjet ere farvede som 

 det øvrige af Oversiden. Hyggens Haar ere i deres længste Udstrækning fra Grunden bly- 

 graa, de fleste ere iøvrigt mod Spidsen gullige og i Spidsen sorte, nogle ere helt sorte, 

 andre helt gullige ; paa Kroppens Sider findes næsten ingen af de sorte eller sortspidsede 

 Haar; de Heste af Undersidens Haar ere ved Grunden graa, ellers hvidlige; Haarene paa 

 Halens Overside brunlige. 



Maal af en i Spiritus (1.), $ ad.: 



Krop \'22. Mellem de bageste Ojekroge 13. 



Hale ()I. Mellem Ørene 14. 



Snude til forreste Øjekrog 15. Øjeæblets vandrette Tværmaal S'/a. 



Snude til Ore 31. Ørets Længde 18. 



Mellem de forreste Ojekroge O'/s- Ørets Brede 13. 



