68 



t 



fle have ikke alene bevæget Underkjæben op og ned, rom for, men ogsaa rokket den lidt 

 frem og tilbage og til Siderne; ved den forøgede Brug ere Tvggeniusklerne voxede. M.tem- 

 poralis skyder sit Udspring frem fra Tindingbenene langs Kindbuens Inderside og Lnder- 

 rand frem under Øjeaulen indtil Overkjæbens bageste Ende, og sit Fæste breder den ud 

 over Underkjæbens Yderside og IJnderrand ; den ny freinkonuie Muskelmasse udskiller sig 

 tildels som en egen Muskel, M. masxetev. M. fi'en/fjoideus voxer og spalter sig i Pterygoideus 

 hitermts og F. ejtermis. M. iHi/asfer voxer som Modstander af de andre Tyggemuskler og 

 skyder sil Fæste fremad fra Underkjæbens bageste Spids langs dens Underrand. 



Tyggemusklernes Væxt medfører Ændringer i Hovedskallens Knogler. Et stærkt 

 Seneblad i Fæstet af y'('iii/ior<ilis fremkalder en stor J-'rc. roroiwilcus paa Underkjæben. 

 Masseter bringer med sil Udspring forøgel Styrke i Kindbuen ; nogle af de Sniaaknogier, 

 der bidrage til al danne Kindbuen bos lavere Hvirveldyr, Qvudralijugale og Fosturlnfale, 

 miste deres Selvstændighed , og Kindbuen dannes nu væsenlig kun af to slærke Knogler, 

 Kindbenet og Sqaiva; med Sener i den forreste Del af sil Udspring frembringer Masseter 

 en Knold paa Overkjæbebenets bageste Ende ved Kindbnens forreste Grund. I Skjellet 

 mellem Fæstet af Masseler og Fæstet af I'terygoiJeus interxus voxer Underkjæbens Fic. 

 aiiguUms bladformet frem. I Skjellel mellem Udspringene af de lo Fleryyoidei fremstaar 

 Prc. ectopterygoideus. JJigaster bringer med sil Udspring l'rc. jiigularis til at voxe frem. 

 Underkjæben forbener i et eneste sammenhængende Stykke. 



Den forøgede Kraft, hvormed Kjæberne hamres mod hinanden, og Tænderne ind- 

 byrdes skures, fremkalder Ændringer i Tændernes Form og Tal og i Tandskiftet. 



De forreste Tænder i Kjæberne, For- og Hjørnetænder, paavirkes mindst af Tygge- 

 musklerne, fordi de ere længst borte fra dem, og de beholde i det væsenlige deres op- 

 rindelige Form, kegledannel Krone og enkelt Rod. Kindlænderne derimod gaa for det 

 første over til al faa trespidsede Kroner og dobbelt Uod; der fremkommer en Udvæxl ved 

 Kronens Grund forrest og bagest, dér, hvor Spidserne af den foran og den bagved sid- 

 dende Tand i den modsalte Kjæbe slodes imod den, naar Munden under Tygningen lukkes, 

 og Tænderne gribe ind mellem hverandre; Roden udvides og spaltes i to Grene, en for- 

 reste og en bageste. De forreste Kindlænder beholde væsenlig den trespidsede Form ; de 

 bageste Kindlænder, der ere nærmest under Paavirkning af Tyggemusklerne, omformes 

 videre. Underkjæbens Tandrader staa hinanden lidt nærmere end Overkjæbens som Minde 

 om den Tid, da Underkjæben virkede mod Ganen, og Overkjæben dannedes som en Ramme 

 udenom; naar Munden lukkes, skures Underkjæbens Kindlænder op langs Indersiden af 

 Overkjæbens; hver af de bageste Kindtænder i Underkjæben faar paa sin Yderside, og hver 

 af de bageste i Overkjæben paa sin Inderside, lo nye Udvæxter, Spidser, dér, hvor den 

 skures af den bageste Spids eller Del af den foran siddende og af den forreste Spids af 

 den bagved siddende trespidsede Tand i den modsatte Kjæbe. Hver af de bageste Kind- 



