111 



clloi- flere, tier hos Krvljdyrene onisliilte Ojeliiiiori Imglil: lios de Investe kjentlte Pattedyr ere Knoglenie for- 

 svuiulne. og deies Plads er tagen af et liaaiul , der er udspændt mellem Pandeben og Kindlien; hos hojere- 

 staaende Pattedyr kunne Pandeben og Kindben sende Udvæxter, Prc. supra- &• postorhitales , ud I Baandet, 

 lldvæxterne kunne mødes, ug Øjehulen saaledes igjen omslultes af lien. Hos Pattedyrene er det utvivlsomt 

 det oprindelige, at Ojehulen bagtil ikke omgives af Ben. 



9) p. 13. Med Hensyn lil Maalene g,jelder, hvad der er sagt for Gnavernes Vedkommende: Gnavere 

 fra Lagoa Santa; E Museo Lundii, 1ste Bd.. 3dje Afhandl., 1887 (88); p, 152. Især niaa det mindes, al 

 Hovedskallens Længde er regnet fra Bagranden af Comli/lus oceipitalis til Mellemkjæbens Band tæt foran 

 Isle Fortand. Ganens Længde er maalt tæt udenfor Midtlinien, saa at den Udvæ.xt, der findes midt i Ganens 

 bageste Rand, ikke er medregnet. 



1") p. 23. Hos Didelpbyider er det ikke .sjeldent, at Critra penis ere fast sammenvoxede med 

 Sædebenenes bageste Rand; det samme kjendes for Uasyuridernes Vedkommende bos Thylacinus (Cun- 

 ningham: Report on the scientif. results of the voyage of tbe Cliallenger, vol. 5, 1882, p. 16.5, pi. X, f. G), 

 bos Phascolofiale (Saek: tjber die Verbindung der Crura penis mit dem Beeken bei Beuteltbieren ; Zool. 

 Anzeiger. Jahrg. IX, 1886; p. 164 — 60) og bos Myrinecobiiis (Leche: Beitr. z. Anat. des Myrmcc l'aseiatus : 

 Biol. Foren. Forhandl., Bd. III, 1891; p. 153). (Man kan endnu stadig finde opgivet som ejendommeligt for 

 Pungdyrene, at Crura penis ikke ere i Forbindelse med Bækkenet). 



1') p. 33. Ribbenenes ejendommelige Brede hos Philander er allerede omtalt af Temminck, der 

 ogsaa har afbildet Skelettet (Monographies de Mammalogie, tom. 1, 1827; p. 45, pi. VI). 



12) p. 43. Om Punglolderne hos Didelphys crassieaudata : 



Azara: Apuiitamientos para la hisl. nat. de los Qnadriipedos del Paraguay y Rio de la Plata, tom. I, IS02 ; p. 231. 

 Rengger: Naturgesehiehle der Saugethiere von Paraguay, 1830; p. 227. 



At Didelphys crassieaudata er »botb terrcstrial and aquatic« er sagt af H udson (The Naturalist 

 in La Plata, 1892; p. 17 — 18). Han kalder vel Arten Didelphys aurita; men af hans Beskrivelse kan det 

 sees, at det maa være D. crassieaudata. 



13) p. 47. Skelettet af Didelphys marsupialis er afbildet af Temminck (Monogr. de Mammal., 

 tom. I, 1827; pi. V, «D. cancrivora«) og beskrevet af Coues (On the osleology and myology of Didelphys \ir- 

 giniana; Mem. Boston Soc. >'af. Hist., vol. II, part. I, 1872; p. 41 — 154) dog uden Sammenligning med 

 andre Arter. 



14) p. 63. Blandt Sauropsider findes der nogle Former, der have Bryst-Bibben uden Tuhercuhtm, 

 og andre, hvis Ribben have TubercKlum som hos de bojere Pattedyr. Muligvis stamme Pattedyrene fra Kryb- 

 dyr, der have Tuberculum; i saa Fald have Monotremerne , de laveste kjendte Pattedyr, igjen mistet den. 

 Men sandsynligvis er Mangelen af Tiibercuiiini hos Monotremerne en virkelig Lighed med lavere Hvirveldyr, 

 og de bojere Pattedyr have da snarest faael Tuberculum ad anden Vej end Sauropsiderne. 



15) p. 63. Ogsaa hos Krybdyr kan der findes en Slags Trædepuder. Hos Ameiver kunne enkelte 

 Skæl paa nogle af de mest udsatte Steder af Fodsaalen være betydelig storre end de omgivende Skæl 



16) p. 63. Et lille Os falciforme i Haand og Fod hos Pattedyrene er muligvis en Arv fra lavere 

 Hvirveldyr og muligvis en Slags for-forste Finger eller Taa; derom ved man intet sikkert. Men sikkert er det, 

 at Os falciforme kun hos særlig uddannede Pattedyr bliver mere anseligt. Det modsatte er undertiden blevet 

 sagt; man har opfattet Pattedyr med store Ossa falciformia som særlig oprindelige i den Henseende. 



Hos Gnavere findes der sædvanlig to store Trædepuder under Haandroden , en indre og en ydre; 

 den indre af dem er dannet ved Sammensmeltning af to oprindelig frie Trædepuder (Gnavere fra Lagoa Santa, 

 1887, p. 110 og Anm. 31, p. 162). Hos mange Gnavere, hvis Hænder ere uddannede som Gravepoter, blive 

 baade den indre og den ydre Trædepude store og faste, især bliver den indre stærk, fordi Haandens Inder- 



