115 



Skjiil i Fremkomsten af ScrotHin: den er for iibetyilelig til at kunne imllede Descensus tcsticulorum; den 

 kan neppe komme i noget nærmere Foiliold til Testis undtagen hos Dyr, hvor Testis allerede er falden ned 

 i Bughulens Bund; den lindes desuden kun kos nogle af de Pattedyr, der som voxne have Scrotum. — 

 Eftersom Scrotum er dannet ved Udposning af en Del af Bugvæggen, hvor der hos Hunnen kan findes 

 Mælkekirtler, er det ikke urimeligt undertiden at finde Spor af Mælkekirller paa Scrotum; men at -Area 

 scroti« skulde være et Minde om Mælkekirtler, kan ikke indrommes; dertil er Ligheden for ringe. At den 

 Del af Bug-Huden, der omslutter Testis, er uddannet paa noget anden Maade end den Hud, der dækker de 

 forholdsvis faste Bugmuskler, er kun at vente. 



23) p. 72. Maurer (Haut-Sinnesorgane, Keder- und llaaraiilagcn und dcren gegcnseitige Beziehungen, 

 ein Beitiag zur Phylogenie der Saugethierhaare; Morphol. .(ahih. , Bd. 18, 1892; p. 717— 804, pi. XXIV— XXVI) 

 er kommen til den Mening, at Pattedyrenes Huddannelser minde mere om Padder end om Krybdyr: .Geråde 

 in Betreir dieser Organe (d: Integumentalgehilde) entfernen sich naeh meiner Anschauung die Saugethiere von 

 den Sauropsiden sehr betriichtlich, wogegen der Anschluss jener an die Amphibicn ein viel engerer \vird» . . . 

 (I. e. p. 799). Han niaa have overset, at Huden paa Hale, Haand og Fod, baade paa Over- og Underside, hos 

 mangfoldige Pattedyr, Pungdyr, Insektædere, Gnavere og andre (man se især Haand og Fod hos Myorjale og 

 dens Slægtninge), i alt væsenligt er bygget som hos mange Krybdyr; Huden er skællet ganske som hos 

 Krybdyr (eller som paa Fuglenes Fodder), og Haarene mangle eller sidde sparsomt mellem Skællene. 



24) p. 72. At det er Ungernes Slikken og Sugen paa Moderdyrets Bughud, der har fremkaldt 

 Mælkekirtler og Pattevorter, er ogsaa sagt af Paul (IJber Hautanpassung der Siiugetiere; Inaug. Dissert., 

 Jena, 1884: p, 60) og af Haacke (tjber die Entstehung des Saugetiers; Biol. Centralbl., Bd. 8, 1888—89; 

 p. 8-16). Men Paul tænker sig, at «die unbcholfenen Neugeborenen sich gleich an der Mutter in der Niihe 

 der Geschlechlsteile festgesogen hatten, nur nm sich festzuhallen ...» , og at Hudens Fedtkiitler farst derved 

 ere blevne paavirkede, og Haacke mener, ligesom Gegenbaur (Zur Kenntn. d. Mammarorgane der Monotremen, 

 1886; p 35), at der forst maa have været dannet en »Pung«, inden Ungerne kunde faa Lejlighed til at næres 

 af Bughudens Kirtelafsondringer. Der er dog størst Sandsynlighed for, at de første «Patte»-Dyr ikke have 

 haft Pung (se Anni. 6), og at Mælkekirtler og Pattevorter ere fremkomne ved Omdannelse af mere simple 

 Rugepletter. 



25) p. 72. Det er sikkert nok, at Pattedyrenes nærmeste Forfædre blandt lavere Hvirveldyr have 

 haft meget mere tilfælles med de kjendte Krybdyr end med Padder; blandt andet have de ogsaa haft 

 Krybdyrenes ejendommelige skællede Hud, der endnu jviser sig saa klart hos mange Pattedyr paa Steder, 

 hvor Haarvæxten ikke har været mægtig nok til at omforme de oprindelige Forhold, paa Hænder, Fødder og 

 Hale; o. s. v. Men blandt Krybdyrene kjender man endnu ingen Former, der ikke i en eller anden Henseende 

 ere for særlig uddannede til at se ud som Pattedyrenes Forfædre, ingen, der hos sig forene, blandt andre, 

 følgende Mærker, der vist have været at finde mere eller mindre samlede hos Pattedyrenes Stamformer: 

 1) Hvirvelkroppe med væsenlig flade Ledflader for og bag, som det findes hos forskjellige Krybdyr; 2) Bryst- 

 Ribben uden særskih Tuherculum, som hos mange Krybdyr (se Anm. 14); 3) Ribbens-Hovedet indfojet 

 mellem Hvirvelkroppene, som hos nogle Theromorpher og Skildpadder; 4) Kroppen af Atlas løsreven fra sin 

 Bue og sammeuvo.\et med Kroppen af Axis, som hos de fleste Krybdyr (et Forhold, der er fremkommet ved 

 Hovedets Drejninger; Baandforbindelsen mellem Kroppen at Atlas og Kroppen at Axis maa have været fastere 

 end Synchondrosen mellem Kroppen og Buen at Atlas); 5) dobbelt iXakkeledknude, omtrent som det kan 

 findes hos nogle Krybdyr (jeg selv har set det i det mindste pios Hemidaetylus og Varanus; Forskjellen 

 mellem Hemidaetylus og et eller andet mere oprindeligt Pattedyr i Nakkeledknudernes Form er yderst ringe; 

 den »enkelte" Ledknude hos Hemidaetylus er bred og har to fremspringende Side-Dele paa Exoccipitalia 

 forbundne ved en smal Ledllaile paa Basioccipitale ; hvis Ledfladen midt paa Bassioccipitale svandt ind, 

 vilde Forholdet blive det samme som hos Pattedyr; hos de kjendte Padder, der ligesom Pattedyr have »dobbelt. 

 Kakkeledknude, ere Nakkebenets Forhold i det hole derimod ganske andre; et egenligt Bassioccipitale mangler, 

 Exoccipitalia have taget dets Plads; de kjendte Paddei afvige i den Henseende mere fra det oprindelige end 

 Krybdyrene; Nakkeleddet hos Krybdyrene har mere Præg af et Led mellem to Hvirvelkroppe, end det har det 



15* 



